Annyi helyesbítés hadd álljon itt: Berlioz csak feldolgozta, hangszerelte a már meglévő dallamot, nem ő komponálta. A dallamot sokan feldolgozták, köztük Erkel Ferenc és Liszt Ferenc is. A világ azonban valóban Berlioznak köszönhetően ismerte meg.
@silviaruhsen46665 күн бұрын
Emotions as edvard Grieg in troolshaugen hazam
@silviaruhsen46665 күн бұрын
Orban te telekvalvar
@davidrehak35398 күн бұрын
A hetedik, egyben utolsó variáció eleve álomszerű, majd élénkebbé és színesebbé válik, ami a nyitótéma újbóli megjelenéséhez vezet.
@davidrehak35398 күн бұрын
Az ötödik és a hatodik pedig, bár visszafogottan, Schumann és Brahms legérdekesebb keverékét tartalmazza, a páros közül talán az utóbbiban van a mű legmélyebb zenéje.
@davidrehak35398 күн бұрын
A második gyors és izmos, míg a harmadik játékos és gondtalan ugráló oachalban. A következő variáció impozáns, de hamarosan viharossá válik.
@davidrehak35398 күн бұрын
A téma szelíd és Schumann-szerű, tükröződő és karcsú a maga takarékos hangzásában. Az első variáció lendületes, de nem kapkodó, hangulatát nem nagyon szakítja meg a témától.
@davidrehak35398 күн бұрын
A zene aligha jellemző Janácek kiforrott stílusára, Schumann és Brahms hatását tárja fel zongora írásában és Smetana szelleme cseh árnyalatú tematikus árucikkeiben. Ennek ellenére a zene még mindig elég vonzó és jól kidolgozott.
@davidrehak35398 күн бұрын
Ajándékba írták egy volt zongoratanulmánynak, a 14 éves Zdenka Schulzovának (1865-1938), akit a zeneszerző 1881 júliusában vett feleségül.
@davidrehak35398 күн бұрын
Az operáiról és zenekari zenéjéről ismertebb Leoš Janáček kis, de jelentős zongoramuzsikát írt. Ahogy az itteni opusszámból sejthető, ez az első fennmaradt billentyűs próbálkozásai közül.
@attilahajdu442714 күн бұрын
Ha nulla az agyam őt halgatom akár órákig zseniális !
@48jeka17 күн бұрын
Gyönyörű zene!! ❤❤❤❤ mesteri módon meg van írva hangszerelve a basszuszmenetek csodalatosak es minden❤❤
@evadrmatyas206722 күн бұрын
Ez gyönyörű!
@ZsuzsaToth-tn6ke23 күн бұрын
Imádom !
@davidrehak353928 күн бұрын
A témák áthatolása még alaposabb, mint a hetedik szonátában, a mű anyaga pedig a növekvő sebesség, összetettség és anyagtalanság végső táncában összegeződik, ahol minden feloldódni látszik alkotó atomjaiban.
@davidrehak353928 күн бұрын
Szkrjabint különösen megragadta a hangulatnak a reményből a kétségbeesésbe váltása ebben a dallamívben, és csábító ebben a zenei ötletben látni, ahogy Faubion Bowers sugallta, az egyéni tudat jelenségét - amelyet Szkrjabin „illúziónak” tekintett. de olyan kifinomult és módosított szonátaformában is szükséges a kontraszthoz, mint ez.
@davidrehak353928 күн бұрын
Az egyik téma kiemelkedik a többi közül: „tragikus” jelzéssel felmászik és arra törekszik, hogy kimerülten visszaessen.
@davidrehak353928 күн бұрын
Könnyen hallható a levegő könnyedsége és mozgékonysága a negyedek ismétlődő zuhatagában, szemben a kezdeti föld szilárdságával, majd az Allegro-téma egy későbbi továbbfejlődése a tenger hullámaiként apad és árad. A trillák fényes használata ebben a szonátában különösen lenyűgöző.
@davidrehak353928 күн бұрын
Borisz Aszafjev „a fizikai világgal és az energia törvényeivel” társította a darabot, a témák pedig Szabanejev szerint az elemeket reprezentálják.
@davidrehak353928 күн бұрын
Egy Tatjána Schloezernek írt levél 1905-ben arról szólt, hogy „az Univerzumot a szabad kreativitás jegyében akarják megmagyarázni”.
@davidrehak353928 күн бұрын
A nyitóakkordokat ellenpontnak gondolta, de olyan ellenpontnak, ahol minden rész „tökéletes békében” volt. Ez összefüggésbe hozható azzal, hogy a kozmoszról mint „megfelelési rendszerről” beszél, és arra vágyik, hogy a dolgokat „az egység szintjén” szemlélje.
@davidrehak353928 күн бұрын
Szkrjabin sohasem adta elő a művet, hanem lelkesen beszélt róla és formájának kifinomult arányairól: kvázi geometriai szervezeteire úgy gondolt, mint „hidak a látható [a természeti világ] és a láthatatlan [a fogalmi, művészi szféra] között)".
@davidrehak353928 күн бұрын
Az utolsó három szonáta mind 1912-1913-ban készült egy vidéki birtokon. A 8., Op 66-os szonáta készült el utoljára, és a késői művek közül kiemelkedik hosszúságáról és belső, meditatív karakteréről - ami a zeneszerző által kedvelt érzelmi töltetű előadási irányok partitúrájának ritkaságában tükröződik.
@romanevaturanne688Ай бұрын
Putyin seggét nyalja , ettől függetlenül remek karmester.
@davidrehak3539Ай бұрын
Tematikusan a két szélső tétel szorosabban is összekapcsolódik. Ezzel teszi világossá Debussy, hogy a darab nem pusztán hangfestő impulzusok füzére, hanem zárt, a hagyományokra is építő, egységes műalak, mely elsősorban a zenei építkezés logikájának van alárendelve.
@davidrehak3539Ай бұрын
A nagyforma külsőleg mégis őriz valamit a bécsi hagyományból. A nyitótétel bevezetése, a scherzóra emlékeztető második tétel és a befejező rondófinálé erre a tradícióra emlékeztet.
@davidrehak3539Ай бұрын
A zenei anyag megmunkálásakor Debussyt inkább a szabad, asszociatív variációs építkezés vonzotta, és idegenkedett a klasszikus formai sémák logikájától.
@davidrehak3539Ай бұрын
A “három szimfonikus vázlat” megjelölés mögött egységes, háromtételes szimfónia rejtőzik, de Debussy - sok kortársához hasonlóan - tartózkodott a szimfóniára mint műfajra való hivatkozástól.
@davidrehak3539Ай бұрын
Három évvel később Debussy állt a karmesteri pulpitusra, de ez sem jelentett áttörést. A darab Toscanini zseniális interpretációi nyomán vált széles körben ismert és megbecsült kompozícióvá.
@davidrehak3539Ай бұрын
A kompozíció tenger-víziója az egyes tételek programcímének ismerete nélkül is karakteres vizuális, akusztikus, mozgás- és illat-asszociációkat kelt, éppen ezért ma már felfoghatatlan, hogy a mű ősbemutatója miért váltott ki értetlenséget a közönség és a kritikusok soraiban.
@davidrehak3539Ай бұрын
Vagy a Képek - Images című zongorasorozat nyitótétele (Víztükröződés - Reflets dans l’eau) az 1905-ben befejezett Tenger ábrázolástechnikájának fontos előképei.
@davidrehak3539Ай бұрын
A fiatalkori Kis szvit egyik tétele (Csónakon - En bateau), A Pelléas és Mélisande néhány részlete, a Három noktürn utolsó darabja (Szirének).
@davidrehak3539Ай бұрын
Debussy újra és újra visszatért a víz, a tenger zenei ábrázolásának problémájához és a romantika mestereinek gyakorlatától egyre inkább eltérő, újszerű megoldásokat kísérletezett ki.
@davidrehak3539Ай бұрын
A szimbolista költők számára pedig a víz volt a legalkalmasabb jelképe annak a világnak, amelynek jelenségeit nem lehet egyértelmű jelentésekben rögzíteni.
@davidrehak3539Ай бұрын
Az impresszionista festőket a végtelen vízfelület szüntelenül vibráló látványa, az érzékeket minden pillanatban új benyomással támadó gazdagsága csábította a déli partokra.
@davidrehak3539Ай бұрын
Az 1903-as keltezésű levél a mű komponálásának kezdetéről tudósít. A “számtalan emlék”, amire Debussy utal, részben a gyermekkor tengerélményére vonatkozik, részben a kor különböző művészeti ágainak (festészet, irodalom) tengerábrázolásaira.
@davidrehak3539Ай бұрын
“A tenger. Három szimfonikus vázlat zenekarra. I. Szép tenger a Sanquinaire-szigeteknél, II. Hullámok játéka, III. A szél táncoltatja a tengert. Ezen dolgozom számtalan emlékemből, s itt (Bichain) szeretném befejezni…” - írta Debussy (1862-1918) kiadójának, Jacques Durand-nak.
@andraspodpinka8223Ай бұрын
Felemelő érzés ezt a zenét hallgatni ❤
@valeriamathe84842 ай бұрын
The best music, ever.
@kotelesjenone2 ай бұрын
4:27
@zeneprof2 ай бұрын
Ez egy nagyon jó előadás, ismét és ismét, újra és újra meghallgatom. Nagyon szeretem!
@davidrehak35392 ай бұрын
A Benedictus egy hatalmas kórus/zenekari tánc. A záró tétel egy sugárzó Agnus Dei szólistának és kiszenekarnak egybeolvasztja a gyors és dühös Dona Nobis Pacemmel, és egy gazdag partitúrával zárul.
@davidrehak35392 ай бұрын
A Sanctus két részből áll: egy rövid, lassú bevezetésből és egy rövid, felülmúlhatatlan szépségű allegro befejezésből.
@davidrehak35392 ай бұрын
A Credo is három részben játszódik: nyitómenet kórusra és zenekarra trombiták és üstdobok fanfárjaival, központi rejtély, amely a Crucifixus szóban csúcsosodik ki és a chorus pianissimo-val elhalványul, és egy záró dupla fúga, amely g-mollban kezdődik, de nagyvonalúan végződve a tonik dúrban.
@davidrehak35392 ай бұрын
A Gloria három részből áll: egy kezdő örömdal szoprán szólistának, amelyhez az egész kórus csatlakozik, egy központi meditáció altszólistának, majd egy himnusz kórusra és zenekarra, majd visszatérés az átalakult nyitó örömzenéhez, kettős fúgába.
@davidrehak35392 ай бұрын
A nyitó Kyrie egy hatalmas és dicsőséges Adagio, amely a szólisták és a kórus között váltakozik a hatalmas zenekar fölött.
@davidrehak35392 ай бұрын
A mű a miseszöveget a standard szakaszokba állítja be: Kyrie, Gloria, Credo, Sanctus, Benedictus, Agnus Dei-Dona nobis pacem.
@davidrehak35392 ай бұрын
A "Harmoniemesse" négy szólistára, teljes kórusra, orgonára, vonósokra, rézfúvósokra és két fafúvós párra szól, innen ered a Harmonie elnevezés, amely németül a fúvós szekciót jelenti.
@davidrehak35392 ай бұрын
Haydn fáradtan és kissé remegő kézzel fejezte be a szeptemberi premierre szánt misét, amelyet ő maga készített és rendezett.
@davidrehak35392 ай бұрын
A "Harmoniemesse" nevű B-dúr mise Haydn utolsó miséje és utolsó nagyszabású kompozíciója volt. Mint minden szentmiséjét, Mária hercegnőnek, munkaadója Esterházy Miklós herceg feleségének névnapjára írta.