A legolcsóbb energia a bolygón csúcstechnologia A világ legnagyobb találmánya biomasszából kinyert energia 94%és 98%os hatékonyság A szemétpellet a kazánba 1200 C fok fellet ég 0%os CO2 kibocsájtás 2050ig engedélyeztetve az EU ba Ez az energia 100%ban tárólható nem időjárásfüggő carbonsemleges és mindenki számára van bővena környezetében Nincs hozzá hasonló más megoldás a világon Termikus energia. Meleg víz 95Cfok =elektomos áram Gőz 40 - 300 C fok 8 bar Forró levegő 40Cfok - 300Cfok Fűtés és hűttés 80 féle megoldás mindenkinek, aki energiát használ bármilyen formában biomasszából 100%biztonságos, az égés teljesen automata müködés Egyedi szemétpelletes gőzkazán a világon ami tűzbiztos nélkül mükődik Minden nemű szemét égetése pellet formába 10%nedvességtartalommal Gumi Műanyag Kerti hulladék Mezőgazdasági hulladék Előnye nem kell a szemetet ellszállítatni így nincs szemétdíj, kémény nem szükséges nincs füst 200kg szemétpellet=5-7MW energia Gyártók, vállalkozások versenyelőnybe lesznek, mivel saját szemetüket felhasználva tiszta energiához jutnak Ha egy vállalkozás kicsit is stagnál vagy lefele megy az energia ára miatt az a csőd felé tart Ne hagyd, hogy tönkretegye a szolgáltató azt, amit felépítettél kemény munkával. Ezzel a technológiával nyertes leszel. Telepíthető terüretek Gyárak Szállodák, uszodák, strandok Üzletközpontok Raktárak, irodák Pékségek Panelházak, lakások Mezőgazdasági telelepek Közintézmények, iskolák, óvodák, hivatalok Stadionok sportlétesitmények Pirolizis égető 100kg/óra-2000 kg/óra 1000kg használt gumiból kinyerhető 400 liter bio gázolaj és 400 kg gumi alapanyag 93%tisztaságú és 20%gáz, amely működteti az égetőt A pirolizis 150c fok és 900 cfok között müködtethető 1000 kg műanyagból kinyerhető 800 liter bio gázolaj 1 tonna szemétből 25 - 35MWattenergia kinyerhető Az összes szemét visszaforgatható a gazdaságba 100%ba 100%elhagyható a műtrágyázás szennyviziszapból pirolizálható szénalapú biótrágya ami visszaállitja a föld ph értékét és megállitja az elsivatagosodást a termőföldeken 0%co kibicsájtással ez a technologia egyedi a világon nincs carbon adó Szennyvíz iszapból szénalapú fertőtlenitett biótrágyagranulátum előállítása, amely visszaállítja a termőföldek strukturáját megállitva az elsivatagosodást 40%ba már kötelező használni az EUba és Magyarországon is A szenyviziszap 100%felhasználható pirolizis által talajtrágyázásra és teljesen elhagyható a műtrágyázás ami káros a földnek és az emberne meg az állatoknak. Ez által megszüntethető az üvegházhatás legnagyobb része 2021 es találmány szenyviziszapbó hulladék és szalma keverékével pirolizálható biologiai szén amivel az erőműveket lehet üzemeltetn és 0carbon a kibocsájtás Célunk nem a profit, hanem megtisztítani a földet a szeméttől és megtartani a természes eggyensúlyát az utánunk élő generációnak a bolygón Ébresztő emberek ez a jövő megoldása mindenkinek Magyarországon kizárolagos forgalmazó Sós Ferenc tel. 06703171664 [email protected] A feltaláló a barátom Döntéshozó személyek kereshetnek Megbeszélés időpont egyeztetéssel bővebben tudom tájékoztatni a részletekről A befektetés 1 és 1.5 éven belül megtérül ezután csak hasznot hoz mindenkinek Keressen bizalommal ez a jövő zöld energiája Küld el ismerőseidnek vagy kezd el használni ezt a tekhnologiát ezzel hozzájárulsz a bolygó megmentéséhez Tisztelettel: Sós Ferenc
@Dadi0119 күн бұрын
Nagyon menő
@janossandor681721 күн бұрын
Az élhető föld a szén előtti szint.
@samuga2566Ай бұрын
Always I will be grateful and be part of the University of Pannonia.
@nagytamasgabor2167Ай бұрын
A vilagkereskedelem 80 % a tengereken folyik. A fosszilis energia kiváltása a hajózás terén ilyen hatalmas méretben nem lehetséges. A légi szállításban szintén nincs alternatíva....
@istvanbekesi4383Ай бұрын
A nitrogént kell bevezetni a világban. A nagytőke közreműködése nélkül.
@istvanbekesi4383Ай бұрын
"hidrogént" (bocsi)
@davidszep348811 күн бұрын
@@istvanbekesi4383 Ami nem kicsit robbanásveszélyes?
@karvak14922 ай бұрын
sose vót evolúció. Dumáltok baromságokat mint a kocsmában
@ujfalvilajos28592 ай бұрын
16:13 fázistér
@bhaaz3 ай бұрын
Drága Laborczi Pál úr! --------- Köszönöm gondolatébresztő és tartalmas előadását. Amit itt leírok nem is annyira vitának, mint inkább talán csak kiegészítésnek szánom. Döntse el ön hogyan használja, belátása szerint. A kamat használatának elterjedése Nyugat-európából és annak hiánya a korabeli Arab világban, különös tekintettel az eltérés okaira, szerintem abban (is) keresendők hogy a távolsági kereskedelem módja más volt mondjuk Londonból vagy a Hansa városokból az Atlanti Óceánon át és más a Selyem Úton keresztül. Ha ez így volna, én kevés lehetőséget látok legalábbis a távolsági tengeri kereskedelem esetében a kamat kivonására. De lehet hogy tévedek, ez esetben kérem korrigáljon, ha ideje engedi és még olvassa a commenteket. Lelkessége nálam ragadós volt, tanítani vágyása és türelme amit a commentekben is tanúsít számomra példa értékű. Hosszabb beszélgetés is érdekes lenne, de nem kívánom magamat senkire se rátukmálni. Én gyakorlatilag is próbálkoztam többedmagammal az Ecotwollar nevű fizetőeszközzel kimondottan ökologiai jobbítási szándékkal, éspedig a digitális fizetőeszközök hajnalán amikor az még újdonságnak számított. Tehát próbáltam túllépni az elméleten amit többek munkájában fellelni véltem, köztük Gesell, Lietaer és mások. Követtem a gift economy, a time banking, a LETS hálózatok akkori munkáit. Még leveleztem is olyan lelkes gyarorlati pénzújítóval a Santa Fe Club-ból aki tudomásom szerint Angliában és másutt több ízben segített LETS halózatok létrehozásában. Az olyan közösségi pénzt mint a svájci WIR, vagy azt a demurrage-charged scrip fizetőeszközt is éredekesnek találtam és találom, amire havonta bélyeget kellett vásárolni, hogy érvényben maradjon, és amit valóban be is vezettek az ausztriai Wörgl helységben és másutt, úgy tudom Gesell nyomán. Ma is igyekszem tanulni akitől csak lehet. Így önnek is sok gondolatát megszívlelendőnek találom. Egyet azonban mára kétlek. Azt, hogy a távolsági tengeri kereskedelemből ki lehetne vonni a kamatot. Ez szerintem a hitelt adó nagyfokú rizikójának lefedésére szolgál és szolgált. A hajóra kötött biztosítást is csak akkor tudta a kereskedő kifizetni, ha a hitel felvétele után bőségesen megrakodva tért haza. Ez a hajórakomány mondjuk Amerikából Angliába hazatérve, mondjuk például a legendai James Onedinnek, akár a többszörösét is érhette a hajó felszerelésére felvett kölcsönnek. Mondjuk például rogyásig meg van rakva ezüsttel, ami az Amerindánoknak értéktelen volt és így nagyon olcsón tudott hozzájutni. Ha meg nincs magas kamat, amit fizetni kell a kölcsön visszafizetése felett, akkor ez a kereskedő szépen elszívta volna a hitelt adó vagyonát. A kamatos kamat sajnos ugyanez a kategoria a távolsági tengeri kereskedelemben. Ha túl sokáig tart a visszafizetés, mert a kereskedő több fuvart is lezavar kontinensek között mielőtt többszörösen busásan megrakva, esetleg távoli bankokba, ingatlanokba a többlet egy részét elrejtve térne haza, akkor a hitelezőnek járó kamatos kamat ennek a megelőzését szolgálja, illetve azt bünteti. Ha pedig a hitelező több különböző távolsági útirányt is finanszíroz hajóval és felszereléssel, mert azok kapitányai máshonnan akarnak hazahozni rakományt, vagy éppen ő igényli azt, akkor mindegyikre kivet kamatot, mert nem tudhatja előre hogy melyik veszik el belőlük de így mindenképpen fedezni tudja rizikóját a többi sikeres rakomány értékesítési árából. Szerintem a távolsági tengeri kereskedelem ma sem rizikó mentes. Óriás konténerek szép számmal borulnak a vízbe ma is, figyelmetlenségből hídnak is mehetnek mint a Baltimori híd esete, keresztbe állhatnak a Suez csatornán amitől jónéhány másikat is veszteségbe sodorhatnak, Yemeni kalózok áldozatául eshetnek, sőt nyílt tengeren úgynevezett freak hullámok akárhol ketté is törhetik őket. Ez utóbbiakról azért nem tudunk eleget, mert hírmondójuk nem szokott maradni, sokáig csak a tengerészek meséiben éltek és csak az utóbbi időkben tudjuk modellezni őket. De persze ez a kereskedelmi rendszer is organikus módon alakult ki, távolsági vitorlásokkal indulva, amik sokkal veszelyesebb üzemnek számítottak. Azok zátonyra is futhattak, ismeretlen vizeken vagy ügyetlen navigálás folytán. Arról nem is beszélve, hogy a matrózok ha fellázadtak, egyszerűen le is nyúlhatták az egész rakományt, hajóstúl mindenestül. Ugyanakkor egy távolági vitorlás legénysége tudtommal nem kapott semmmilyen fizetséget útközben. A matrózok egyetlen deszkát sem tulajdonoltak a hajóból, a munkájukat adták cserébe élelemért és szállásért. A kapitány meg adósságban volt a hitelező felé ha a hajót bérelte, de a legénységnek mindenképpen tartozott a bérükkel, amit csak akkor tudott kifizetni olyan hazai pénzben amit az otthon maradt családtagjaik is tudtak használni ha már sikerrel révbe ért és értékesítette a portékáját szintén otthon. Az Arab világ távolsági kereskedelme az egészen más tészta volt, legalábbis szerintem. Például a Selyem Úton Kinából, a Levante partjaihoz és vissza, teve karavánok vittek. Itt nem igazán kellett egy egész karavánt megfinanszírozni. A részt vevő kereskedők általában hozták a felszerelt tevéiket, ami pedig elhullott belőlük azt esetleg szépen megették útközben és vettek helyette másikat egy szembejövő karavántól vagy odacsapódó kereskedőktől. Az üzletelés pedig már az indulás pillanatától elkezdődött még a karaván vége és az eleje között is. Sőt, éppen ez az állandó üzletelgetés tette lehetővé hogy egy érdekcsoportként összetartsanak a hozzájuk csapódókkal együtt a közös biztonság érdekében. Itt tehát nem nagyon volt szükség kamatra, legkevésbé kamatos kamatra, a megletősen kicsiny rizikófaktor miatt. Minél messzebbre tartott a karaván, és minél nagyobb volt, valószínűleg annál biztonságosabb is volt a megtérülés.
@egonispanovity61363 ай бұрын
Az a Balaton,amelyről Jókai és más írók írtak a röpke 150-200 év távlatában mára már megszűnt létezni.Jókai az "Aranyember"-ben óriási vizákról tesz említést.Napjainkra már a garda is kihaló félben van a Balatonban.Van helyette több millió üdülő...
@egonispanovity61363 ай бұрын
Nem vagyok szakértő,de az élővilág drasztikus elszegényesedését figyelhettem meg magam is,az elmúlt 60 esztendőben.Valamikor Muzslyán (Vajdaság) a falu szélén,ahol felnőttem,hihetetlenül gazdag volt a komplett élővilág,tehát az egysejtűektől a csúcsragadozókig.Néha a természet olyan "túltermelést" produkált,amely ma már ismeretlen a ma élő generációk számára.Volt olyan év,hogy mondjuk a varangyok túlszaporodtak,s lépni nem lehetett a környéken a mindenfelé nyüzsgő békaivadékok tengerében.Másszor a gőtékkel esett meg ugyanez vagy a zöld leveli békákkal.A családi ház előtt gyerekkoromban(60-as,70-es évek) ritka pillangók röpdöstek,tenyérnyi nagyságú éjjeli lepkék (igen,a kacsafarkú szender túlszaporodásának is tanúja voltam),esténként szentjános bogarak világítottak,és a füstifecskék sokadalma is egészen természetes látvány volt.A ház körül sünök nyüzsögtek,a kertben siklók vadásztak rovarokra vagy éppen a közeli mocsárból kiránduló békákra.Mindez mára teljesen megsemmisült.A mocsaras,lápos rét először szemétteleppé változott (amikor megalakult a boszniai szerbek által létesített úgynevezett kolónia),utána lecsapolták a mocsarat és ezzel megpecsételődött a gazdag élővilág sorsa.Mára beépült ez a vidék,házakat,aszfaltot,betont látni mindenfelé.A túlzsúfolt település fő jelemzője a levegő szennyeződés,zaj és fényszennyeződés.Kétéltűek,rovarok,madarak mind eltűntek.A környéken egyetlen fecskepár sem fészkel,sőt a verebek is már eltűnőben vannak.A mai gyerekek számára teljesen normális,hogy betondzsungelban nőnek fel,ahol a betonon kívül már nincs semmi...
@balintcharleskaroly31775 ай бұрын
Világszinvonal a Vegyipar mindent visz egy Hazai vagy Nemzetközi Gazdaságban
@gasparmatyaspeterffy63325 ай бұрын
Köszönjük szépen!
@katalinlenky33225 ай бұрын
Nincs fenntartható fejlődés csak fenntartható visszafejlődés a lovaskocsiig! Ez a baj, hogy az egybites emberek által csinált egybites politika kisajátította a környezetvédelmet saját céljaira. Beadják az embereknek, hogy ne legyenek annyian, és húzzák ki konnektorból a tévét, vegyenek akkus autót és eszközöket, írtsák ki a teheneket, egyenek lárvákat, miközben az ipar, a mindenféle gyártás, a klímás irodaházak és plázák építése nem áll le! A háború erőszakos fenntartása vajon mennyire környezetszennyező? Tesznek rá! Lényeg a GDP, a pénz és a hatalom.
@anikoriba30955 ай бұрын
Köszönöm, jó volt, abban is egyetértek,feldühített Navracsics szemét, ostoba felvetése a népesség alakulásáról. Micsoda cinizmus, beépítik a partot,írtják , eladják a nádast,a partot. Felháborító.
Köszönöm a világos és egyértelmű előadást, amit többször is meghallgattam. Az utóbbi időkben bennem is megfogalmazódtak kételyek a technikai fejlődéssel illetve a tékozló fogyasztással kapcsolatban és néhány morzsával megkíséreltem elgondolkoztatni embereket. Valóban küldetésként kell ezeknek a gondolatoknak/tényeknek világossá tételére tekinteni mindenkinek maga körül.
@carlkiszely95345 ай бұрын
A fö rendszerszintü ok: a mai rendszerhibas penzrendszer: a termelögazdasagot eladositottak, es adossagait a kamatos-kamat csalo, irracionalis trükkjevel szorozgatjak. Igy KENYSZERITIK - ismetlem: kenyszeritik - a termelögazdasagot a TERMELES ALLANDO NÖVELESERE, azaz a tul-termeles allando növelesere, hogy az állandóan szorozgatott adósságokat törleszteni tudják. Aztan a rendszer MINDEN ESZKÖZZEL maga is kikenyszeriti - igen: minden eszközzel, es kenyszeriti - a tultermelt aru megvasarlasat, akar az allam közbeiktatasaval (adopenzekböl, akar korrupt modon is a túltermelt áruk állami megvásároltatásával - is) vagy haboruk gerjesztesevel (is): micsoda óriási piac a hadianyag-szállítás, de még nagyobb annak nyomán az "újjáépítés"! EBBEN a rendszerben a fogyasztás felől nem tudjuk befolyásolni a pusztító folyamatokat, sőt, csak súlyos zavarokat idéznénk elő. A rendszerhibás (irracionális, csaló, piramisjáték-szerkezetű) pénzrendszert kell ésszerű és méltányos pénzrendszerre átcserélnünk, ami nem kényszaríti a gazdaságot túltermelésre. Ilyen értelmes pénzrendszerek voltak már és ma is lehetnének. Helyi pénzekként ma is vannak, mint a 90 éve sikeres svájci WIR-pénz, továbbá a Curutiba-i helyi pénz vagy a Bocskai Korona stb. Irodalom: Gyulai Ivan: A kamatos-kamat okozza a valsagot Helmut Creutz: A penz-szindroma Romai Klub / Bernard Lietaer: Penz es fönntarthatosag Bernard Lietaer: Uj penz egy uj vilagnak Banoczy Janos: Nepi penz Laborczi Pal: A kapitalizmus nem piacgazdasag Silvio Gesell: A termeszetes gazdasagi rend Gyulai Ivan: Penz es fönntarthato fejlödes Szalay Zsuzsanna: A szelid penz forradalma Siklaky Istvan: Letbiztonsag es harmonia Antworten
@carlkiszely95345 ай бұрын
A fö rendszerszintü ok: a mai rendszerhibas penzrendszer: a termelögazdasagot eladositottak, es adossagait a kamatos-kamat csalo, irracionalis trükkjevel szorozgatjak. Igy KENYSZERITIK - ismetlem: kenyszeritik - a termelögazdasagot a TERMELES ALLANDO NÖVELESERE, azaz a tul-termeles allando növelesere, hogy az állandóan szorozgatott adósságokat törleszteni tudják. Aztan a rendszer MINDEN ESZKÖZZEL maga is kikenyszeriti - igen: minden eszközzel, es kenyszeriti - a tultermelt aru megvasarlasat, akar az allam közbeiktatasaval (adopenzekböl, akar korrupt modon is a túltermelt áruk állami megvásároltatásával - is) vagy haboruk gerjesztesevel (is): micsoda óriási piac a hadianyag-szállítás, de még nagyobb annak nyomán az "újjáépítés"! EBBEN a rendszerben a fogyasztás felől nem tudjuk befolyásolni a pusztító folyamatokat, sőt, csak súlyos zavarokat idéznénk elő. A rendszerhibás (irracionális, csaló, piramisjáték-szerkezetű) pénzrendszert kell ésszerű és méltányos pénzrendszerre átcserélnünk, ami nem kényszaríti a gazdaságot túltermelésre. Ilyen értelmes pénzrendszerek voltak már és ma is lehetnének. Helyi pénzekként ma is vannak, mint a 90 éve sikeres svájci WIR-pénz, továbbá a Curutiba-i helyi pénz vagy a Bocskai Korona stb. Irodalom: Gyulai Ivan: A kamatos-kamat okozza a valsagot Helmut Creutz: A penz-szindroma Romai Klub / Bernard Lietaer: Penz es fönntarthatosag Bernard Lietaer: Uj penz egy uj vilagnak Banoczy Janos: Nepi penz Laborczi Pal: A kapitalizmus nem piacgazdasag Silvio Gesell: A termeszetes gazdasagi rend Gyulai Ivan: Penz es fönntarthato fejlödes Szalay Zsuzsanna: A szelid penz forradalma Siklaky Istvan: Letbiztonsag es harmonia Antworten
@carlkiszely95345 ай бұрын
"A kamattilalom mulhatatlan kereszteny hitelv." - tanitotta Faust Antal katolikus moralteologus (az 50-es evekben koncepcios ügyben több evre bebörtönöztek).
@pallaborczi51525 ай бұрын
Ez így pontatlan. Ha hitelv lenne, benne lenne a Miatyánkban, a Hiszekegyben, vagy bármelyik kateketikai írásban, tanításban. Az más kérdést, hogy leginkább a szeretetparancsból egyenesen következik a kamattilalom, mert a kamat jelenléte miatt a pénztulajdonos erőfölénybe kerül embertársával szemben, azaz alá és fölé rendelődést okoz, miközben a keresztyén tanításból egyenesen következik a szabad emberi személyiség tisztelete, vagyis annak tilalma, hogy az ember más embert bármiféle céljainak az eszközéül használja (Bibó) - a kamat épp az „eszközéül” eszköze; Vagyis az összes, magát keresztyénnek valló embernek szívósan és kérlelhetetlenül egy emberként tiltakoznia kellene a kamatgazdaság ellen. Lelkük rajta, ha nem teszik...
@carlkiszely95345 ай бұрын
"Mit szamit egy bankrablas egy bankalapitashoz kepest ?!" - Bertolt Brecht
@pallaborczi51525 ай бұрын
Szellemesnek tűnik, de valójában nem az. Ismertem, de azért nem idéztem, mert eltakarja a lényeget. Nem a bankkal. nem bankárral, hanem a kamattal van a baj. A geselli rendszerben is lesz bank és bankár, vagy legalábbis lenne... A bank közfeladatot ellátó intézménnyé alakul(na).
@carlkiszely95345 ай бұрын
A fö rendszerszintü ok: a mai rendszerhibas penzrendszer: a termelögazdasagot eladositottak, es adossagait a kamatos-kamat csalo, irracionalis trükkjevel szorozgatjak. Igy KENYSZERITIK - ismetlem: kenyszeritik - a termelögazdasagot a TERMELES ALLANDO NÖVELESERE, azaz a tul-termeles allando növelesere, hogy az állandóan szorozgatott adósságokat törleszteni tudják. Aztan a rendszer MINDEN ESZKÖZZEL maga is kikenyszeriti - igen: minden eszközzel, es kenyszeriti - a tultermelt aru megvasarlasat, akar az allam közbeiktatasaval (adopenzekböl, akar korrupt modon is a túltermelt áruk állami megvásároltatásával - is) vagy haboruk gerjesztesevel (is): micsoda óriási piac a hadianyag-szállítás, de még nagyobb annak nyomán az "újjáépítés"! EBBEN a rendszerben a fogyasztás felől nem tudjuk befolyásolni a pusztító folyamatokat, sőt, csak súlyos zavarokat idéznénk elő. A rendszerhibás (irracionális, csaló, piramisjáték-szerkezetű) pénzrendszert kell ésszerű és méltányos pénzrendszerre átcserélnünk, ami nem kényszaríti a gazdaságot túltermelésre. Ilyen értelmes pénzrendszerek voltak már és ma is lehetnének. Helyi pénzekként ma is vannak, mint a 90 éve sikeres svájci WIR-pénz, továbbá a Curutiba-i helyi pénz vagy a Bocskai Korona stb. Irodalom: Gyulai Ivan: A kamatos-kamat okozza a valsagot Helmut Creutz: A penz-szindroma Romai Klub / Bernard Lietaer: Penz es fönntarthatosag Bernard Lietaer: Uj penz egy uj vilagnak Banoczy Janos: Nepi penz Laborczi Pal: A kapitalizmus nem piacgazdasag Silvio Gesell: A termeszetes gazdasagi rend Gyulai Ivan: Penz es fönntarthato fejlödes Szalay Zsuzsanna: A szelid penz forradalma Siklaky Istvan: Letbiztonsag es harmonia
@pallaborczi51525 ай бұрын
Előadásomban ugyan röviden de, beszéltem a kamatgazdaság megállíthatatlan növekedés kényszeréről. Valójában ezt a kényszert részletezed kicsit furcsa kifejezés alatt: "rendszerhibás (irracionális, csaló, piramisjáték-szerkezetű) pénzrendszer" Az "ésszerű és méltányos pénzrendszer" pedig semmi más nem lehet, mint a Gesell-féle pénzrendszer, azon egyszerű oknál fogva, hogy az ember pénz utáni vágyát és a pénz adta hatalmat közvetlenül nem lehetséges tiltani. A mózesi törvények ezért a hatalmat és igazságtalanságot eredményező eszközt, a kamatot tartották tilalom alatt. Valahogy nekünk is ezt kellene tennünk. Kézenfekvő megoldásnak tűnhet a mózesi kamattilalom újbóli bevezetése, de a mai, az ókorinál sokszorosan bonyolultabb pénzrendszerben alkalmazva szinte biztosan gazdasági összeomlást okozna. Ennél kifinomultabb megoldás szükségeltetik. Ezért másként és pontosabban kell kérdeznünk: miként lehet elérni, hogy az erkölcstelen, önző, kényelemszerető, környezetkárosító, rövid távú (!) egyéni haszonmaximalizálás elvét követő stb. ember akkor is erkölcsösebben, önzetlenebbül cselekedjék, ha annak helyességéről egyáltalán nincs meggyőződve? Az egész eddigiekből következik, hogy ennek a megoldásnak a kamatra kell vonatkoznia, egységesen mindenkire, hajszálnyi teret sem hagyva az egyéni erkölcsi döntéseknek. Pontosan erről szól Silvio Gesell javaslata. Több mint száz éve megfogalmazta, én pedig az ő "vállára állva" leraktam az etikus-biblikus gazdaság elméleti alapjait. Talán nem szerénytelenség, ha kiegészítem a fönti irodalom-listát néhány cikkel: Laborczi Pál: Pénz és erkölcs avagy a biblikus gazdaság alapjai: www.meot.hu/dokumentumok/2019thlapszam/2018.pdf#page=35 Egy válaszcikk (kicsit lapozni kell), és alatta az én viszontválaszom: www.meot.hu/dokumentumok/2019thlapszam/2018.pdf#page=103 Laborczi Pál: Silvio Gesell, a morálökonómiai csúcsgondolkodó xforest.hu/silvio-gesell-a-moralokonomiai-csucsgondolkodo/ A témában elmélyülőknek: (ez egy négyrészes, tudományos igényű írás) Laborczi Pál: Pénz és erkölcs xforest.hu/penz-es-erkolcs/ Laborczi Pál: A hit magánügy? www.meot.hu/dokumentumok/2019thlapszam/2020.pdf#page=178 S végül az említett helyi pénzek alkalmatlanok egy "ésszerű és méltányos pénzrendszer" megalapozására, azon egyszerű oknál fogva, hogy a kamatot érintetlenül hagyják. Még a svájci WIR a legjobb jelölt, de azzal az a baj, hogy mellékpénzrendszer: csak akkor veszik elő. amikor a jelenlegi pénzrendszer a "nincs egyensúlyi állapot" következtében hullámvölgybe jut. Vagyis csupán áthidalják vele a hullámvölgyet, enyhítik a dekonjuktúra káros hatásait, majd konjunktúra idején félre is teszik, és minden halad tovább a maga útján.
@carlkiszely95345 ай бұрын
Munkaerö-piac: rabszolgapiac.
@carlkiszely95345 ай бұрын
A kapitalizmus NEM kereszteny (nem katolikus) alapokon, hanem annak ellenere, romai örökseg reszekent alakult ki. Viszont a protestantizmust azonnal a kapitalizmus faltörö kosava, a kapitalizmus sajat udvari vallasava tettek.
@pallaborczi51525 ай бұрын
"A kapitalizmus NEM kereszteny (nem katolikus) alapokon, hanem annak ellenere, romai örökseg reszekent alakult ki." - ez egy állítás, de semmilyen érvvel nem támasztottad alá. Én viszont érveltem amellett, hogy a kapitalizmus kialakulásához igenis szükség volt a keresztyénségre, ill. az abból származó fogalmakra, pl. individualizációra, racionalizációra, szekuralizációra, mint ellenhatásra, plusz még az előadásban vázolt három történelmi hibára. Várom érveidet, hogy ezekre semmi szükség nem volt, bőven elegendő magyarázat a római örökség. "Viszont a protestantizmust azonnal a kapitalizmus faltörö kosava, a kapitalizmus sajat udvari vallasava tettek". 1.) a kapitalizmusnak semmilyen udvari vallása nincs. Maga a kapitalizmus lép föl valláspotlékként. 2.) Mindig, minden korban vannak emberek, akik semmi mást nem csinálnak, mint "csak" kihasználják az előttük álló lehetőségeket. Minden forradalmi változásnak vannak inspirálói, és vannak haszonélvezői. A legkülönbözőbb változásoknak jelentkeznek haszonélvezői, de a legnagyobb tévedés ezeket visszavetítve döntő okozóknak feltüntetni. Kálvin törvényi keretek közé szorította a kamatot (értsd: a katolikus állásponttal szemben vallásilag megengedhetőnek tartotta), emberek tömegei meg, megszabadulva az elkárhozás félelmétől, éltek a lehetőségekkel. Vagyis a kapitalizmus faltörő kosa nem a protestantizmus, hanem az az embertípus, amelyik pénz utána vágya következtében alapeszmévé tette a haszonelvű gondolkodást. Mivel pedig ez a fajta vágy és gondolkodás kiirthatatlan az emberből, napjainkra pedig általánossá vált, nem marad más hátra, mint amit az előző hozzászólásomban írtam: az embertársa megkárosítására alkalma eszközt, a kamatot kell kivenni a kezéből. Az persze más kérdés, hogy aki embertársa megkárosítására "pályázik", marad épp elég lehetőség a kezében. De az már nem a pénzrendszer hibája...
@carlkiszely95345 ай бұрын
1) A kapitalizmus egyik legfontosabb fejlődési szakaszában összefonódott, összeolvadt a protestantizmussal. Sőt a protestantizmus mögé bújva azt használta saját kibontakoztatására. Mert a kamattilalom volt a kapitalizmus kibontakozásának (egyik) legfőbb akadálya. Ezt vitatni? (: 2) A kapitalizmus Nyugat-Európában jött létre. És miért nem jött létre más keresztény területeken (oda csak utólag vitték be Nyugatról)?? Pl. ortodox keresztény területeken? Vagy éppen indiai keresztények között?? Tehát nyilván volt valami helyi oka. És miért lobbant föl inkább protestáns területeken, sőt ott lett fellegvára: Anglia, Hollandia. Szerintem főleg a római múlt, előzmény lett meghatározó. A Peruzzi bankár-ház hivatkozott is a római folyamatosságra. 3) Mindezzel együtt nagyra becsülöm régóta "A KAPITALIZMUS NEM PIACGAZDASÁG" című összefoglalóját és vonatkozó munkásságát! Ajánlom is másoknak rendszeresen. 4) Magam régóta foglalkozom a kérdéssel (1986 óta). Erről a témáról első írásom a LIGET c. folyóiratban jelent meg 1993-ban (Gyilkos kamat), majd 1996-ban szintén a LIGET-ben (A kamat láthatatlan hálójában). Az azóta megszűnt György Lajos / Piros féle sajtószemlében és a szintén megszűnt 3. Part-ban. Észrevételem szerint Síklaky is írásaim hatására foglalkozott később mégis a kérdéssel - aztán már lelkesen. Őrzöm a levelet, ami szerint még hárította a témát 1994-ben. - Mellesleg Kiss Károly "zöld" közgazdász nagyon támadott a kérdés fölvetése miatt. A téma neki (is) azóta piros posztó. 1995-nen engem "zöld köpönyegbe bújt Pázmány Péternek" nevezett, a kamat bírálata miatt. A kapitalizmus szerinte is összeolvadt a protestantizmussal, sőt az annak egyik arca. Csak ezért nevezett "ellenreformátornak". (: @@pallaborczi5152
@pallaborczi51525 ай бұрын
@@carlkiszely9534 "a kamattilalom volt a kapitalizmus kibontakozásának (egyik) legfőbb akadálya. Ezt vitatni? (: " Nem ezt vitatom! Mert ebben egyetértünk. Az eredeti mondatod így hangzott: "A kapitalizmus NEM kereszteny (nem katolikus) alapokon, hanem annak ellenere, romai örökseg reszekent alakult ki." Ez a mondat viszont pontatlan, mert az akkori keresztyén tanítás messze nem merült ki a kamattilalomban. Ha így írtad volna: A kapitalizmus a római örökségen, és keresztyén alapokon, de a kamattilalom ellenére alakult ki - akkor egyetértenék veled. És való igaz, a protestantizmus hatása messze nem elhanyagolható. Tehát teljességgel jogos a kérdésed: "A kapitalizmus Nyugat-Európában jött létre. És miért nem jött létre más keresztény területeken (oda csak utólag vitték be Nyugatról)?? Pl. ortodox keresztény területeken? Vagy éppen indiai keresztények között?? Tehát nyilván volt valami helyi oka." A helyi okot én az előadásban említett pajzson lévő résben látom. Nagyjából 800 éve kezdődött az a folyamat, elsősorban a távolsági kereskedelem erősödése miatt, amelynek során a kamattilalom ellenére egyre többen és többen engedtek a pénz utáni vágyuknak, majd az egész átalakulás nagyjából 500 éve fölgyorsult, főként Kálvin megengedő kamatgyakorlata következtében. Maga a reformáció is jórészt azért robbant ki, mert a reformátorok nem nézhették tétlenül a nép növekvő nyomorát. Valamikor az érett középkor vége felé eltörölték a mindenfelé működő helyi pénzeket, amely biztosította a viszonylag egyenletes, a kor színvonalán megfelelő élelmiszer ellátást. A helyi pénzek eltörlése mérhetetlen nyomort hozott, aztán rájött a pestis, éppen az egyre bővülő, távoli pontokat összekötő kereskedelem következtében. Megindul a bűnbakkeresés is az inkvizíció, az eretnek- és boszorkányüldözések formájában, mely nem egyszer máglyahalállal végződik; emiatt is beszélünk sötét középkorról. Az írod, hogy "A kapitalizmus egyik legfontosabb fejlődési szakaszában összefonódott, összeolvadt a protestantizmussal. Sőt a protestantizmus mögé bújva azt használta saját kibontakoztatására." - az első mondat még megállja a helyét, a második viszont sántít. Nekem ez túl erős megfogalmazás. A kapitalizmus nem egy entitás, hogy elbújjon valami mögé. Sokkal helyesebbnek érzem azt, amit a másik hozzászólásomban írtam. Ide másolom: "Minden forradalmi változásnak vannak inspirálói, és vannak haszonélvezői. A legkülönbözőbb változásoknak jelentkeznek haszonélvezői, de a legnagyobb tévedés ezeket visszavetítve döntő okozóknak feltüntetni" - egész konkrétan: a protestantizmus nem okozója a kapitalizmusnak. hanem csak lehetővé tette a kialakulását, pl azzal, hogy Kálvin megengedő kamatgyakorlata "csupán" felszabadította a keresztyén lelkiismeretet az egyházi tekintély alól. Utólag már tudjuk, hogy túl sokan és túl kegyetlenül éltek is a pénzszerzési lehetőségekkel, s mára már teljességgel elfogadott a haszonelvű gondolkodás. A 4. pontban írtak alapján nem is kissé csodálkozom, hogy a ménkűbe nem találkoztam az írásaiddal. Féléveken át szinte mást sem csináltam. mint túrtam a netet és bújtam a könyvtárakat. Most a MATARKA-ban megtaláltam a cikk címét, de magát a cikket nem. Teljes jogú hozzáférésem van az Arcanum adatbázisához, de abban sem találtam.
@carlkiszely95345 ай бұрын
Kedves Pal, kar hogy parbaj-szerüen kezeli. (: Lenyegeben egyetertünk. Igazabol eszmet cserelünk a RESZLETEKRÖL, MOZZANATOKROL. Ertem protestans erzekenyseget. Es az is vilagos, hogy a mai protestans hivö egyenileg vagy kisközössegileg artatlan ebben a kerdesben. Ahogy a katolikus is, pl. az inkvizicio vonatkozasaban. De teljesen nyilvanvalo es aligha vitathato, hogy minden gyarlosaga ellenere a katolikus kamattilalom eredmenyesen akadalyozta meg a kapitalizmus eluralkodasat. Ezert kellett a kapitalizmusnak olyan keresztenyseg, ami megtagadja a kereszteny kamattilalmat. Bar Luther maga sulyos szavakkal söt megsemmisitöen itelte el a kamatot, utodai hagytak a protestantizmust a kapitalizmus sajat keresztenysegeve formalni a kamattilalom megtagadasaval. A csirazo kapitalizmus, korabban az eretnekmozgalmakat probalta erre a celra hasznalni (a katar albigensek Del-Franciaorszaga pl. uzsoras-paradicsom volt). De ne ertsen felre: a reformerek öszinte szandekat nem vitatom. A kapitalista erdekek mindig azonnal raröpültek minden öszinte egyhazkritikara (ahogy a hatalmi erdekek minden forradalomra), hogy elerjek a katolikus kamattilalom föloldasat, illetve a jol-rosszul, de meg mindig eredmenyesen kamattilto egyhaz meggyöngiteseteset - eppen a meeg mindig hatekony kamattilalma miatt. Ez jol vegigkövethetö. Üdvözlettel es elismeressel - Karoly @@pallaborczi5152
@pallaborczi51525 ай бұрын
@@carlkiszely9534 Megszereztem (A gyilkos kamat). Elolvastam. Gratula! (Talán több mint jellemző, hogy bizonyos szavak (daganat, szélmalomharc) szó szerint előfordulnak az én írásaimban is - anélkül, hogy ismertem volna a Tiédet). És nagyon nagy kár s talán kortünet is, hogy nemhogy ezen írás alapján tömegek ismernék pénzrendszerünk valódi arcát, hanem a raktárból kellett előhozatnom a könyvtárban. Még egyszer gratula.
@carlkiszely95345 ай бұрын
Nem "a penzzel" van baj, hanem EZZEL a fajta rendszerhibas (csalo, irracionalis, piramisjatek-szerü) különleges penz-rendszerrel.
@pallaborczi51525 ай бұрын
"rendszerhibas (csalo, irracionalis, piramisjatek-szerü) különleges penz-rendszer" Már megbocsáss, de ezt így, önmagában hangoztatni, valójában nesze semmi, fogd meg jól szintű érv. S miért? Mert az még elfogadható, hogy a pénzrendszer hibás - de rögtön jön a kérdés, hogy miért hibás, miben hibás? -, de ezen fölül minden további jelzőnek semmi értelme. Nem a pénzrendszer csal, nem a pénzrendszer irracionális, hanem az ember maga. Az az ember, aki a pénz utáni vágya miatt még a csalást is megengedi magának. Ha egy 3 éves gyerek hadonászik a véletlenül hozzájutott késsel, minden épeszű szülő akár erőnek erejével is elveszi tőle, ha nem hallgat a szép szóra. Esetünkben nem a csaláson gondolkodó embert kell győzködni, hanem a pénzrendszert kell olyanná tennünk, hogy az erkölcstelen, csalni készülő, önző, kényelemszerető, környezetkárosító, rövid távú (!) egyéni haszonmaximalizálás elvét követő stb. ember akkor is erkölcsösebben, önzetlenebbül stb cselekedjék, ha annak helyességéről egyáltalán nincs meggyőződve? Pontosan erről szól Silvio Gesell zseniális ötlete. De mindez elhangzott az előadásban. Nem is értem, hogy ha én rámutatok pénzrendszer gyenge pontjára, akkor minek emlegetni csak úgy, a levegőben a rendszerhibas (csalo, irracionalis, piramisjatek-szerü) különleges penz-rendszer"t??
@carlkiszely95345 ай бұрын
Ami PIRAMISJATEK: irracionalis es csalo. Egyben rendszerhibas. Erthetö, követhetö, hogy ami piramisjatek: irracionalis es csalo. Az adossagokat mekketözgetni, azaz szorozgatni a kamatos-kamattal, nem magatol ertetödöen csalo es irracionalis? (: @@pallaborczi5152
@carlkiszely95345 ай бұрын
Nem "az" ember, hanem egy rendszer. Masfele rendszerben masfele emberi tendenciak jönnek elö. Javaslom a DUNAI CIVILIZACIO (Harald Haarmann), TORDOS-VINCSAI KULTURA es a CUCUTENI KULTURA tanulmanyozasat. Szerzök: Marija Gimbutas, Harald Haarmann, Nikola Tasic (Taszity). Vera Sharav holokauszttulelö: "A globalis kapitalizmus rasszista: a fasizalodo globalis kapitalizmus zsidaja, bünbakja, "kartevöje" "az" ember, az emberi faj - igy altalanositva. Es arjaja, Übermensche a "filantrop" milliardos."
@carlkiszely95345 ай бұрын
TÁMOGATOTT ELŐÍTÉLETEK - Az egyén és a rendszer - (Reszletek) Ha jártunk már több különböző iskolába és / vagy volt több munkahelyünk és lakóhelyünk; voltunk tagjai több különböző közösségnek - megtapasztalhattuk, hogy gyakran mennyire másként viszonyulnak hozzánk. Az egyik helyen tisztelet és elismerés övez, másutt bizalmatlankodás, netalán gyanakvás, ismét másutt érdektelenség, megint másutt figyelem stb. És ezek a másféle viszonyulások belőlünk is másféle viselkedést váltanak ki. Viselkedésünk, „egyéniségünk” más-más konstellációban más; néha kismértékben, néha nagyon is. Persze nem az egyéniségük más, hanem egy emberben nagyon sok tulajdonság rejtőzik, még magunk előtt is ismeretlenül, és a körülmények, viszonyok, emberek közötti együttálások hozzák ki vagy domborítják ki vagy nyomják el némelyiket..... A Stockholm-szindróma jelensége is bizonyítja, hogy a rendszer, amiben az egyén él, milyen messzemenő hatással van viselkedésére, gondolkodására, viszonyulására, azonosulására, sőt érzelmeire. A háborúkban - előtte és utána valóban jó emberek; különben jó családapák és valóban jó nagypapik - ember-tízmilliókat gyilkoltak halomra. Vagy a haláltáborokban kulturált, rendes emberek 95%-a rossz értelemben állati szintre süllyedt. De ugyanez jó irányba is megtörténik megfelelő konstellációban. Csakhát az kevésbé látványos. És talán kevésbé szenzációs is. A börtönőr más a börtönben, mint otthon és megint más kártyázó cimboráival. „Utcai angyal házi ördög” - mondja a sváb közmondás. 🙂 Szondi Lipót sors-elemző irányzatából az derül ki, hogy megfelelő körülmények között egy kitörölhetetlen alaptulajdonság építő, hasznos, kiegyensúlyozó, kiteljesítő, de nem megfelelő körülmények között romboló és betegítő. Ugyanaz a tulajdonság szinte más tulajdonságként jelenik meg más körülmények között. Holott ugyanaz a tulajdonság, de megjelenési formája más lesz. Tudományos kutatások pl. azt is kimutatták, hogy a pénzrendszer fajtája is messzemenően meghatározza a gazdaság, a társadalom szerkezetét és az egyén viselkedését, tudatát, etikáját, gondolkodását, tervezését, és viszonyát a másik emberhez és a természethez. A hatalom egy hamis pszichologiara nevel. Es ez a hatalmi manipulacio (egyik?) legföbb eszköze. Az elnyomo es kizsakmanyolo rendszerek egyik LEGESLEGFONTOSABB tartopillere az a torz elöitelet, ami az egyent összefüggeseiböl kiragadva "ertelmezi". AZERT, nehogy veletlenül RENDSZERSZEMLELETTEL ertsük meg es vizsgaljuk a dolgokat. Egy ember egeszen mas konstellacioban EGESZEN MAS tud lenni, ugy, hogy megis önmaga. Az elnyomó és kizsákmányoló rendszer haszonélvezőinek épp ezért ELEMI ÉRDEKE a következő. 1) Elterelni a figyelmet a rendszerről, mint rendszerről, azaz a RENDSZER-SZEMLÉLETRŐL. Holott jól tudjuk, hogy a rendszernek MEGHATÁROZÓ szerepe van az egyén viselkedésében és az egyének egymáshoz való viszonyában. 2) Fölületes moralizáló hangulatot teremteni és az egyént hibáztatni a társadalmi bajokért, ill. a felelősséget az egyénre hárítani. Egészen az áldozat-hibáztatásig, az egyén (az áldozat) bűnbakká kikiáltásáig. Hogy az áldozatok Stockholm-szindrómával egymást és önmagukat hibáztassák a rendszerszintű okok tudomásulvétele HELYETT. 3) Bűntudatkeltés az áldozatokban. 4) A rendszerről elterelve a figyelmet, általánosítva „az” embert, „a gonosz” és „a kártékony” „embert” hibáztatni - a RENDSZER HELYETT. 5) Mivel a rendszert a KÖZBESZÉD változtatja meg, és ebből a szempontból a közbeszéd a LEGHATÉKONYABB, érdeke a rendszergazdáknak, hogy elhitessék az emberekkel, hogy a közbeszéd „nem hatékony”, „csak fecsegés” és „ haszontalan gyarlóság”. Holott a rendszergazdák nagyon is jól tudják, hogy a közbeszéd: hatalom. És éppen ezért ölnek tömérdek pénzt a tudatiparba, és ezért találták ki a cenzúrát, sőt a szólásszabadság nyílt vagy rejtett korlátozását, üldözését, egészen a tudományos álláspontok elnyomásáig. 6) Bűnbakkeresés: egy kisebbség bűnbakká kikiáltása, hibáztatása figyelem-elterelésnek és a többség számára feszültség-levezetőnek. 7) Egyoldalúan csak a politikusok vagy egyházak vagy népcsoportok hibáztatása. Holott a politikusok inkább csak statiszták, és maguk is figyelem-elterelők, és csak kisebb részben okok. Ugyanis: AKIÉ A GAZDASÁGI HATALOM, AZÉ MINDEN HATALOM, ha elég nagy az a gazdasági hatalom. 8 Az ANTISZEMITIZMUS. Még, ha a rendszergazdák a fölszínen álszentül ostorozzák is az antiszemitizmust, a zsidóellenesség nagyon kapóra jön nekik több okból. Annyira kapóra jön, hogy azt is észrevettem, hogy sandán, zsigerből akkor is szítják, ha látszólag föllépnek „ellene”. Az antiszemitizmus kisiklatja a rendszerkritikát. Mert a rendszer felől személyekre csoportokra tereli a figyelmet. Ugyanis akárhogy cserélgetnék a személyeket a rendszerben: a rendszer ugyanolyan rossz maradna, mert a rendszer a szerkezetétől rossz, rendszer-szinten, nem egyénektől. Ráadásul a pusztító rabló kapitalizmust irracionális és csaló uzsora-alapú pénzrendszerével keresztény és „árja” uzsorások tették uralkodóvá puccsal, intrikával, zsarolással, lekenyerezéssel: a keresztény bajor Fuggerek, Welserek, az olasz Peruzzik, Medicik. A Rothschildok már a Fuggerek bejáratott módszereit tanulták el. S a legnagyobb mai uzsoráscsaládok sem zsidók, a közhiedelemmel ellentétben: sem a Rockefellerek, sem a Fordok, Carnegiek, Li-k, sem az angol királyi ház, amelyik bizony a Földkerekség egyik legnagyobb kizsákmányolója és természetpusztítója. De a „fölvilágosult” belga királyi ház is kitett magáért, különösen II. Lipót (Leopold) belga király a másfél évtized alatti 10-30 millió kongói halálos áldozatával, tömeges kézlevágásokkal, gyermekek földarabolásával, levágott kezek fizetőeszközzé tételével, meggyilkoltak koponyáinak kerti dísszé tételével 1900 táján (Encyklopedia Britannica). A figyelem-elterelésen túl az antiszemitizmus arra is jó a rendszergazdáknak, hogy a rendszerkritikát szalonképtelenné nyilváníthassák, és a rendszerkritikusokat gyűlölködő, komplexusos, paranoid, rosszindulatú félhülyéknek nyilváníthassák, és az „összeesküvéselmélet-hívők” skatulyájába gyömöszöljék. A nagytőkés rendszer haszonélvezői és marxista szövetségeseik úgy gerjesztenek sandán antiszemitizmust, hogy MINDENFÉLE (nem marxista, de NEM is antiszemita) kapitalizmus-bírálatot, bankbírálatot, pénzrendszer-bírálatot zsigerből és eleve „antiszemitizmusnak” nyilvánítanak. Tehát, az ő beállításukban ELEVE antiszemita a bankrendszer bírálója. Ez mit is szuggerál? : hogy a rabló és pusztító pénzrendszer valami „zsidó dolog” volna. Így a frusztráltakat, ingatagokat, félig tájékozottakat antiszemitizmusba terelik vagy hajszolják. Ezért is mondom: aki a mai rossz pénzrendszerünk kapcsán „zsidózik”, az vagy ügynök, vagy hasznosidióta - harmadik lehetőség nincs. (Ez utobbi vonatkozasra Ön is tiszteletre meltoan kitert!)
@carlkiszely95345 ай бұрын
Kivalo elemzes! Köszönjük! Amde az OKOKAT nem ismeri vagy rosszul iteli meg. A fö rendszerszintü ok: a mai rendszerhibas penzrendszer: a termelögazdasagot eladositottak, es adossagait a kamatos-kamat csalo, irracionalis trükkjevel szorozgatjak. Igy KENYSZERITIK - ismetlem: kenyszeritik - a termelögazdasagot a TERMELES ALLANDO NÖVELESERE, azaz a tul-termeles allando növelesere. Aztan a rendszer MINDEN ESZKÖZZEL maga is kikenyszeriti - igen: minden eszközzel es kenyszeriti - a tultermelt aru megvasarlasat, akar az allam közbeiktatasaval (adopenzekböl, akar korrupt modon is) vagy haboruk gerjesztesevel (is). Irodalom: Gyulai Ivan: A kamatos-kamat okozza a valsagot Helmut Creutz: A penz-szindroma Romai Klub / Bernard Lietaer: Penz es fönntarthatosag Bernard Lietaer: Uj penz egy uj vilagnak Banoczy Janos: Nepi penz Laborczi Pal: A kapitalizmus nem piacgazdasag Silvio Gesell: A termeszetes gazdasagi rend Gyulai Ivan: Penz es fönntarthato fejlödes Szalay Zsuzsanna: A szelid penz forradalma Siklaky Istvan: Letbiztonsag es harmonia
@carlkiszely95345 ай бұрын
Kivalo elemzes! Köszönjük! Amde az OKOKAT nem ismeri vagy rosszul iteli meg. A fö rendszerszintü ok: a mai rendszerhibas penzrendszer: a termelögazdasagot eladositottak, es adossagait a kamatos-kamat csalo, irracionalis trükkjevel szorozgatjak. Igy KENYSZERITIK - ismetlem: kenyszeritik - a termelögazdasagot a TERMELES ALLANDO NÖVELESERE, azaz a tul-termeles allando növelesere. Aztan a rendszer MINDEN ESZKÖZZEL maga is kikenyszeriti - igen: minden eszközzel es kenyszeriti - a tultermelt aru megvasarlasat, akar az allam közbeiktatasaval (adopenzekböl, akar korrupt modon is) vagy haboruk gerjesztesevel (is). Irodalom: Gyulai Ivan: A kamatos-kamat okozza a valsagot Helmut Creutz: A penz-szindroma Romai Klub / Bernard Lietaer: Penz es fönntarthatosag Bernard Lietaer: Uj penz egy uj vilagnak Banoczy Janos: Nepi penz Laborczi Pal: A kapitalizmus nem piacgazdasag Silvio Gesell: A termeszetes gazdasagi rend Gyulai Ivan: Penz es fönntarthato fejlödes Szalay Zsuzsanna: A szelid penz forradalma Siklaky Istvan: Letbiztonsag es harmonia
@gabimohilla98825 ай бұрын
mindenhez 2 fėl kell. Ha nem lennének ilyenek az emberek, (az emberi psziché+viselkedés), nem itt tartanánk. Vagyis: tegyen meg mindenki a maga ter.én amit lehet, de nem kell garantáltnak venni a változást. Ennyi....
@pentekzoltan78585 ай бұрын
EZ...MESE...!!!...
@rajanko5 ай бұрын
2,5 évvel ezelött az elöadó csak a vakcinákkal kapcsolatban nem volt képben, mert pont azok az országok élték jól túl, akiknek nem jutott lélegeztetőgép és bizniszvakcina. Nálunk épp 2021 őszétöl kezdett kihalni a falunk idösebb és betegségre hajlamos része. Mindezt statisztikailag kimutatható akár a község negyedéves lapját nézve, ahol a halálozások és születések fel voltak tüntetve. Durva a változás. Az egész kovidhiszti egy globális teszt volt, de nem váltotta be a népességcsökkentés reményt, csak a mégnagyobb gazdasági olló szétnyilását és a profit összpontositását. Kütyük. 7 éve használom ugyan azt a tabletet, 12 éve a 14éve kijött nokia telefont, s tavaj vettem 22- ezerért 22 havi részletre egy okostelefont, ami ugyna ugy nyolcmagos, meg 64 giga tárhelyes, mint a tablet, csak nem android 7, hanem 13 fut rajta. De még a 13 éves 4s almás telót is használom, igaz nem telefonálásra ( svéd kodolású), hanem fotozásra, hömérönek, webrádiónak, stoppernek, számologépnek. Ennyi. Én aztán nem pazarlom az anyagot. ... van egy 35 éves R5-öm, örökség 2011-ből. :)
@bbalage786 ай бұрын
Tanár úr y tessék kérem értelmezni helyesen a 40.percben mutatott olaj ábrát. Helyesen ugy szol, hogy a 80-as évek előtt felfedezett olaj mennyisége - az ábrán balra- olyan nagymértékű, higy már nem kellett olajmező kereséssel foglalkozni . Az ábra jobb oldala simán kisebb, mint a baloldal integrálja. Jelenleg is 50 évnyi már felfedezett mennyiség van. Sok érdekes és szomorú dologra felhivja a figyelmet, de nagyon sok tévedés van az alap adatokban és a következtetésekben.. tessék kérem gugliba beirni hogy "annual oil consumption", oda van irva... és lehet mérlegelni hogy a tanár ur téved vagy a gugli...
@bbalage786 ай бұрын
A mélyen tisztelt tanárn úr egy halom dologban simán téved. Régi kutatásokat használ, és nem jól értelmez néhány ábrát. De ha már 23:00nál feldobja az ábrát mely szerint az olaj 80%a kárba vész mire benzin lesz belőle, ráadásul annak is a kétharmada hővé alakul az automotorban, akkor igazán megtolhatnán az elektromos autózást, ahol ez önmagában sokkal hatékonyabb, ráadásul a piros lámpához közeledve még a mozgási energia is vosszatöltödik. Megyek feltöltöm a kocsit, épp hétágra süt a nap, és már magyarország teljes energia ellátásának nagyrészét is adja a napocska, ez MÁR meg van oldva tanár úr kérem... Kéretik a napelem eroi számot 6rol a valosághoz felemelni, ami jelenleg 15-20 körüli, olvasson már 20 évesnél frissebb kutatásokat, tanár úr!
@hajnas66 ай бұрын
Köszönjük. Ez igazán hasznos tudományos és ÉRTHETŐ előadás.. De az a "kedves ember" aki az OPTIMIZMUSRÓL gajdolt...??? Nem is értette miért van itt. semmi baj csak az,hogy, az értékes információtól veszi el az időt. !! Tisztelt dr Gelencslér úr.!köszönet
@gusztavmenko71926 ай бұрын
Ha megtöltünk egy lufit co2-vel, leesik . A pinceben is a padlón gyűlik össze. Hogyan kerül a levegőbe?
@mihalykun67155 ай бұрын
Valóban, a zárt pincében lent gyűlik össze.A szabadban keveredik más gázokkal.Diffúziós elv.🕊
@stanyek89267 ай бұрын
Miközben nem vitatkoznék az egy bites üzenet igazságával, azért az ábra önmagában semmiféle okozati összefüggést nem igazol. Ezt csak korrelációnak tekinthetjük. Remelem, a mondanivaló további részletei inkabb tartható tudományosnak.
@ivancsapod7 ай бұрын
44:08 - Tévedés! A kisember kénytelen használni ezt a rendszert, de nem ő találta ki. Tehát kényszerhelyzetben van, mert nem tud kilépni belőle (vagy éhen hal), tehát őt hibáztatni ezért akár kis mértékben is hatalmas hiba. Tessék mutatni olyan embert, aki nem megy el a boltba, amikor akció van. A rendszer igazi kollaboránsai épp a gazdagok, a hatalmon levők, és a mindenkori kormányok (lásd G. Edward Griffin: The Creature From Jekyll Island c. könyvét), mert a törvény kényszerítő erejével erőltetik rá a rendszert a polgárokra...
@pallaborczi51527 ай бұрын
Senki nem mondta, hogy a kis ember találta ki ezt a rendszert. Évezredes fejlődés eredménye, sok kanyarral, és le s fel hullámzással. Igen, a munkamegosztás fejlődése révén jó ideje valóban megszűnt az önellátás, talán a Brazil esőerdőben vannak még olyan emberek, akik megélnek pénz nélkül, vagyis rákényszerülünk a pénz használatára, akár örülünk neki, akár nem. És nem csak a kisember kényszerül pénzért megvenni pl. az ennivalóját, hanem a nagypénzű ember is. Tehát hamis az az állítás, hogy csakis a kispénzű ember van kényszerhelyzetben. Mindnyájan kényszerhelyzetben vagyunk, mert pénz nélkül a gazdag is éhen halna, ha akármilyen ok miatt nem férne hozzá a pénzéhez. Eme kényszerhelyzet miatt tartom igaznak azt az állításom, hogy mindnyájan működtetjük a pénzrendszert. Aki pénzt vesz a kezébe azért, hogy bármilyen szükségletét kielégítse, akár ennivalót, akár jachtot vásárol, máris hozzájárul a pénzrendszer fönnmaradásához. Ha pedig hozzájárul akármilyen kis mértékben is, máris felelős, akár hogy is tiltakozol ellene. A kisember elvileg fölmenthető lenne ezen felelősség alól, de meddig kisember a kisember, ha haladunk a gazdagabbak felé? Azt írod, hogy a rendszer igazi kollaboránsai épp a gazdagok. Azt mondtam én is. De én azt is hozzátettem, hogy nem vagyunk képesek a felelősséget se személyhez, se egy csoporthoz hozzákötni. Vagy te megtudnád mondani, hogy mekkora gazdagság fölött _már_ felelős, mondjuk egy dollárral alatta meg _még_ nem felelős valaki? Kötve hiszem. Miért nem vagy képes belátni, hogy a felelősség felől közelítve megoldhatatlan a probléma? Nem volt elég a nácik és a kommunisták felelőst kereső vérengzése? Vélhetőleg azért akadtál el, mert ismételten a törvény kényszerítő erejét emlegeted. Egy korábbi válaszomban azt kérdeztem, hogy miért tekintesz a törvényekre mint valami örök érvényű, érinthetetlen dologra? Ki mondta, hogy a törvényeket, közöttük a pénzrendszerre vonatkozó törvényeket nem lehet megváltoztatni? Pontosan azért hangsúlyozom a kisember felelősségét, és ragaszkodom is hozzá, hogy senkinek eszébe ne jusson saját magán kívül felelőst keresni. Se zsidót, se gazdagot, se senkit. A történelem tanúsága szerint ha valaki képes elhitetni elegendően sok emberrel, hogy ti ártatlanok vagytok, ellenben *_azok ott_* a felelősek, akkor ez a mentalitás törvényszerűen erőszakhoz és ártatlan emberek halálához vezet. Családok, egész törzsek legyilkolásához, népirtáshoz, pogromokhoz, háborúkhoz, hadd ne soroljam. Mindezekből tanulva állítom, hogy csakis a pénzrendszer megváltoztatásával remélhetünk lényeges változást. A pénzrendszer új, erkölcsi alapokra helyezéséhez meglepően kevés törvény meghozására vagy módosítására van szükség. Ehhez pedig csupán az kell, hogy elegendően sokan megértsék a rendszer működését, és kikényszerítsék a törvényi változtatásokat. Mivel ehhez milliók kellenének, belátom, hogy reménytelennek tűnő vállalkozás. De meggyőződésem szerint minden más út zsákutca, mert erőszakhoz vezet. Ilyetén *_nem erőszakmentes_* "megoldásokhoz" pedig nem adom a nevem...
@ivancsapod7 ай бұрын
33:25 - Nem! Ez hatalmas tévedés! Nem a kereszténység a hibás, ezt nagyon fontos megérteni. Sokan összekeverik (szinte mindenki?) a kereszténységet a rom. kat-tal és a protestantizmussal. Kereszténység újszövetségi szellemiségen vagyis Jézus tanításain alapul ("Új parancsolatot adok nektek, hogy szeressétek egymást: ahogyan én szerettelek titeket, ti is úgy szeressétek egymást!"). Rom. kat. és protestantizmus JÚDEO-keresztény szellemiségű, vagyis ószövetségi alapokon nyugszik, ha jól emlékszem a khalkedóni zsinat (451) óta azonos ihletettségűnek számít az ó és Újszövetség (tudod, szedjél kamatot a nem-zsidótól és vágd falhoz a csecsemőit, ha érdeked úgy hozza stb.), komoly övön aluli ütés volt ez minden igaz kereszténynek. Ez a szellemiség aztán teljesen eluralta a "fejlett nyugatot". Ezek után senki se csodálkozzon azon a vérontáson, ami a keresztes háborúk során zajlott "Krisztus zászlaja alatt", vagy az eretnek (ők voltak az IGAZI keresztények, katharok, bogumilok, husziták...) üldözések során, az Amerikák meghódítása során stb. stb. stb...
@pallaborczi51527 ай бұрын
Menjünk sorba! 1.) Szerinted hatalmas tévedés az előadásbeli állításom ("ha nincs keresztyénség, nincs kapitalizmus"). Ezt lehet tagadni, de érvelésedben van egy hatalmas bibi. A tagadásod után következő okfejtéssel eljutsz a keresztyénségnek fölróható összes bűnig, csak épp arra nem adsz választ, hogy az emberiség történetében miért Európában, miért csak Európában alakult ki a kapitalizmus, lévén hogy gonosz, erőszakos, hatalommániás, pénzéhes emberek MINDENHOL voltak, vannak és lesznek. Várom válaszod. 2. "szedjél kamatot a nem-zsidótól és vágd falhoz a csecsemőit, ha érdeked úgy hozza stb." Felelősen gondolkodó ember ilyet nem ír le, s még kocsmában sem hangoztat, rémségesen veszedelmes mivolta miatt. Ti. ha a tömegek számára nehezedik az élet (éppen efelé haladunk), akkor te "csak" kimondod, tízen együtt már az öklüket rázzák, százan már kimennek az utcára zsidót keresve, hogy megöljék, több ezren pedig már meg is teszik. A legszomorúbb az egész folyamatban, hogy a kiindulási pont hamis, de ez elhangzott az előadásban. Nem figyeltél? (lásd: 45:50) 3.) Ha számodra az Ószövetség szellemisége egyenlő az előző pont elején olvasható idézettel, akkor legyél szíves elolvasni A hit magánügy? c., nem túl hosszú cikket: medit.lutheran.hu/files/lelkipasztor_2020_08_09.pdf#page=56 Pontosan arról (is) szól, hogy miért is tartozik szervesen egybe az Ó- és Újszövetség. 4.) Lehet egy kalap alá venni a katolikusokat és a protestánsokat, és azt állítani, hogy az eretnekek az IGAZ keresztyének, de ez több mint pontatlan. Jó sokáig a protestánsokat is eretnekséggel vádolták és üldözték őket, gályarabság és társai. Ez nem zavarja gondolatmenetedet? 5.) Lehet azt állítani, hogy keresztyénség összes bűnéért az Ószövetség szellemisége és annak népe a felelős, csak épp hatalmas tévedés. Vagy inkább hajmeresztő baromság. Nem is értem, hogy miként lehet a "Krisztus zászlaja alatt", vagyis a keresztyénség nevében elkövetett bűnöket a zsidók nyakába varrni. Sokkal egyszerűbb magyarázat is van. Röviden: mindazok, akik ezeket szörnyűségeket elkövették, csak elhitették magukkal és világgal, hogy keresztyének, de valójában nem voltak azok. A felületes szemlélő pedig a mai napig a keresztyénség nyakába varrja ezen külsődleges keresztyének összes bűnét. Hosszabban: Vlagyimir Szolovjov, 19. sz-i orosz vallásbölcselő arról beszél, hogy Krisztust kétféleképp lehet elfogadni: belsőleg és külsőleg is. A belsőleg való elfogadás a lelki újjászületés („szükség néktek újonnan születnetek”; Jn 3,7), vagyis az ember megérzi magában egy másik, az igaz élet pozitív forrását, ezért önként alárendeli önnön testi és emberi életét, s ezáltal belsőleg egyesül Krisztussal mint ennek az új lelki életnek a megalapozójával, az új, lelki ország fejével. Ezzel szemben a külsődleges keresztyének azok, akik Jézust csak az emberek megmentését, üdvözülését szolgáló csodás megtestesülésnek tekintik, illetve az Ő parancsolatait szó szerint, betű szerint, külső, kötelező törvényként fogadják meg. Ez a fajta, lelki újjászületést nélkülöző hozzáállás másodpercek alatt erkölcsi magaslatra helyezi önmagát (felsőbbrendűségi tudat), ezért szükségét érzi és jogot formál a világ feletti uralomra (vallási hatalomvágy), hogy tökéletessé tegye azt. Mivel pedig a gonoszságban fetrengő világ önként nem adja meg magát az Isten fiainak, ezért erőszakkal is meg kell hódítani azt. A külsődleges keresztyének mindenkor a kor szokásainak „megfelelően” bántak el az engedetlenekkel és az eretnekekkel. Egyébként ma is vannak külsődleges keresztyének, csak megszelídültek. A fundamentalisták és fanatikusok nagy része ide tartozik, csak átestek a ló másik oldalára. Hátat fordítanak a világ összes személyes és nem személyes bajának, mert ő szerintük a legfőbb parancsolat a "tegyetek tanítvánnyá minden népeket" (Mt 28,19), vagyis „nekünk hirdetni kell az igét”, aki pedig nem ezt teszi, az rossz keresztyén. Számomra a külsődleges keresztyének léte bőven elegendő magyarázat (de nem mentség!) a keresztyénség nevében elkövetett valamennyi bűnre, vagyis a külsődleges keresztyének felelősek a keresztyénség árnyoldaláért, beleértve a kapitalizmus kialakulását is. A Krisztust belsőleg elfogadók pedig mindig minden korban csendesen teszik a dolgukat, többnyire némán eltűrve a másik "csoport" miatt rájuk is szórt vádakat. Ha pedig mégis fölemelik hangjukat, nagyon könnyen rájuk sütik, hogy eretnekek. Ha pedig nem emelik föl, akkor láthatatlanok. Következésképp hogy ki tartozik a belsődleges vagy a külsődleges részhez, veled ellentétben én nem merem kijelenteni, hogy ki az "IGAZI" keresztyén. Sem a múltra nézve, sem a jelenben.
@bhaaz3 ай бұрын
Bocs, de ez a link www.lutherkiado.hu/images/pdf/LP/2020/LP_202008-09.pdf#page=56 nem mukodik.
@pallaborczi51523 ай бұрын
@@bhaaz Bocsánat, a disznófülűek titokban megváltoztatták :-) Javítottam, itt a működő medit.lutheran.hu/files/lelkipasztor_2020_08_09.pdf#page=56
@ivancsapod7 ай бұрын
30:11 - Talán Kadhafi mondta (de ez nem 100%), hogy a demokrácia az a rendszer, amelyben szabadon megválaszthatod az elnyomódat. Ennél találóbb definíciót még nem hallottam, még akkor sem, ha sokan ezt egyszerűen nem értik...
@pallaborczi51527 ай бұрын
Ez tetszik, de kifejthetnéd bővebben is, hogy te mit értesz alatta, nehogy én is félre értsem... :-) Vagy még pontosabban: miből veszed észre, hogy félreértik?
@ivancsapod7 ай бұрын
29:08 - Ez is csapdahelyzet, de szerintem a VALÓDI csapdahelyzet az, hogy nincs lehetőségünk kilépni ebből a pénzügyi rendszerből, még ha akarnánk sem. Ugyanis hivatalosan nem használható semmilyen másfajta fizetőeszköz, mint a nemzetközi bankárkartell által kibocsátott magánpénz, melynek használata súlyos és kérlelhetetlen kamatterhet von maga után, ráadásul értéke folyamatosan inflálódik. Ha alternatív fizetőeszközt szeretnénk használni, az TÖRVÉNYTELEN!!! No ez az igazi csapdahelyzet...
@pallaborczi51527 ай бұрын
Miért tekintesz a törvényekre mint valami örök érvényű, érinthetetlen dologra? Ki mondta, hogy a törvényeket, közöttük a pénzrendszerre vonatkozó törvényeket nem lehet megváltoztatni? Az más kérdés, mekkora ellenállásba ütközne hogy úgy mondjam, bizonyos körök részéről. De attól még az elv igaz: kívánatos lenne a pénzrendszerre vonatkozó törvényeket a hatalmas többség érdekében megváltoztatni.
@ivancsapod7 ай бұрын
19:33 - Nagyon fontos a törvény szövegezése, és ebből fakadóan az, hogy kinek szól. Tekintettel arra hogy ez a zsidóknak szóló törvény, a "te atyádfia" azt jelenti, hogy csak Dávid fiaira vonatkozik, tehát csak tőlük ne vegyenek kamatot vagy uzsorát. Ez egyáltalán nem egyetemes törvény, ez csak a zsidókra vonatkozik, ne értsük félre azt, hogy egy könyvbe lett kötve Jézus tanításaival. Tőlünk ugyanúgy lehet kamatot szedni. Más kérdés, hogy mi, Jézus hívők is szemrebbenés nélkül szedünk egymástól kamatot...
@pallaborczi51527 ай бұрын
Fundamentalista ízű, betű szerinti értelmezésed („a te atyádfia" csak Dávid fiaira vonatkozik) helyett megpróbálom tágabban értelmezni a történetet, azt képzelvén, hogy pontokba szedve kellően tömör s mégis érthető lesz. Kezdjük az elején: a nagyon őskori embernél is régebbi pillanatra ugorjunk vissza: 1.) Félni _fél_ mindenféle élőlény, tehát az ember is, amikor egy konkrét veszedelemmel szembekerül - a félelem egy mechanizmus, amely segíti a veszedelemmel szemben való helytállásra. 2.) Egzisztencialista tétel, hogy az ember az egyetlen élőlényfajta, amelyik tudja, hogy meg fog halni. A Biblia ezt úgy fejezi ki, hogy az ember evett a tudás fájának gyümölcséből. 3.) Ebből a kettőből egyenesen következik a félelem tudata is, amely által tudatossá válnak a külső fenyegetések: életveszedelmek, természeti erők, balesetek, katasztrófák. És a legfontosabb: a közösségben élő ember tapasztalata, hogy a másik ember tudja bennem a legnagyobb félelmet okozni, mert pl. agyonüt, pusztán csak azért, mert nekem valamiből több van, mint neki. 4.) Az ember tudatossá válásából származnak tehát a félelmi, gyűlölködési és erőszakgörcsök, (Bibó), amelynek valamilyen módon való feloldása mind a politikum, mind a vallás legfőbb, legvégső indítékai között szerepel. 5.) A gyűlölködés legsúlyosabb formája a hétszeres vérbosszú, amelyet a Biblia is említ: "Ha hétszeres a bosszú Kainért, hetvenhétszeres az Lámekhért." (1Móz 4,24) 6.) Törzsi viszonyok között ez a gyakorlat sokszor a vétkes teljes családjának vagy törzsének kiirtásához vezetett. 7.) Ezért már Hammurapi törvényei között szerepel a „szemet szemért, fogat fogért, életet az életért” elv, hogy féken tartsák a hétszeres vérbosszút. Mózes könyveinek mezopotámiai befolyását egyesek tagadják, de akár hogy is van, a mózesi törvények között is így szerepel: legföljebb az arányos bosszú a megengedett. 8.) Mire Jézus korához érünk, a hétszeres vérbosszú többé-kevésbé már a múlté. Megfigyelhető tehát ez emberek közötti erőszak lassú csökkenése. 9.) A Tízparancsolat minden sora a tiltás, hogy mit NE tégy, ezzel szemben a Hegyi Beszéd vége felé ezt olvassuk: „Amit akartok azért, hogy az emberek ti veletek cselekedjenek, mindazt ti is úgy cselekedjétek azokkal.” (Mt 7,12) 10.) A keresztyénség megjelenésével tehát szintet lép az erőszak csökkentésére tett történelmi folyamat. Szörnyű kanyarokkal ugyan, de mégis csak elértünk valamit, mert az a szabadságjogokon alapuló demokrácia, amelyben ma élünk, nem más mint „az egyetlen reális és tartósan eredményes társadalomszervezési lecsapódása a keresztény erőszakmentesség programjának” (Bibó), ahol is lényegében megszabadultunk a felsőség és a másik ember erőszakától való állandó félelemtől, másik oldalról pedig még a politikai hatalom birtokosai is erőszakos halál és vesztőhely nélkül tudják átadni helyüket olyanoknak, akik erre az adott pillanatban alkalmasabbaknak látszanak., A harmadik oldal pedig, hogy a hétszeres vérbosszútól eljutottunk az önbíráskodás tilalmáig. Pestiesen szólva azért ez nem semmi teljesítmény... 11.) Sőt, a keresztyénség megjelenésével nem csak a szeretet helyeztetik a középpontba, hanem kiköpött zsidók, Péter és Pál apostol harcolnak azért, hogy az evangélium, az örömhír ne csak a zsidóknak, hanem a pogányoknak is hirdettessék. „Nincs zsidó, sem görög; nincs szolga, sem szabad; nincs férfi, sem nő; mert ti mindnyájan egyek vagytok a Krisztus Jézusban”, hogy csak egy példát hozzak Pál levelei közül. „Isten előtt minden ember egyenlő” - erősíttetik meg a reformátorok által, amely polgári változatban a törvény előtti egyenlőséghez vezet. Vagyis „a te atyádfia" jelentése kitágul, és először hittestvért, vagy még tágabban embertársat jelent. A te állításod szerint a mózesi kamattilalom „egyáltalán nem egyetemes törvény”. Ellenkezőleg! Mert a föntiekből semmi más nem következhet, mint hogy mózesi a kamattilalmat is egyetemessé kell tágítanunk: „Ne végy kamatot a te embertársadtól…” Az más kérdés, hogy ezt az elvet a mai, az ókorinál sokszorosan bonyolultabb pénzrendszerben alkalmazva szinte biztosan gazdasági összeomlást okoznánk, ezért kifinomultabb megoldás kell. Az pedig nem más, mint ami az előadásban is elhangzott. A szelíd pénzre alapozott rendszerben, a valódi piacgazdaságban nem a pénz uralkodik, hanem a termeléshez igazítják a piacon forgó pénz mennyiségét. A kamat hozta negatívumok lassanként eltűnnek, eltűnhetnek, a tőkekoncentráció előnyei viszont megmaradnak.
@bt28987 ай бұрын
Még sosem láttam megújuló napelemet kihajtani egy állat ganéjából. Növényt viszont már láttam, ugyanis ők így terjednek. A növényből sokmillió év múlva olaj lesz. A napelem miből hajt ki?
@zsiboracshenrik50337 ай бұрын
Az előadásban látható volt, hogy a napelemből moha "hajtott ki", mely technológia az emberi kreativitásból született 🙂
@bt28987 ай бұрын
@@zsiboracshenrik5033 jogos😂
@user-tl3jw3xc5e8 ай бұрын
És a pémzügyi rendszert ki alkotta? Egy óvodás szintű előadás. Sok butaság hangzott itt el.
@pallaborczi51528 ай бұрын
Mielőtt a föltett kérdésre válaszolnék, legyen szabad megjegyeznem, hogy érvek helyett csupán csak óvodás szintet emlegetni, és szintén érvek, vagy inkább konkrétumok nélkül csak úgy, nagy általánosságban állítani, hogy "sok butaság hangzott itt el", mi más lenne, mint értelmetlen és terméketlen, vagyis semmire sem jó _minősítés_. Bármilyen vita esetén önmagában csak minősíteni a másikat, stílszerűen szólva: óvodás szintű butaság… :-) Másként fogalmazva: érveket kérek szépen! Meg tényeket! Hogy hol és mikor beszéltem butaságokat? Vagy még inkább: halljuk az én butaságaim cáfolatát a te okosságaid révén! Ami pedig a kérdést illeti, a pénzügy rendszer nem egy alkotás olyan értelemben, hogy hozzá köthető lenne egy emberhez, mint pl. egy művészeti "termék", vagy egy tudományos felismerés esetén. Évszázadok, vagy inkább évezredek alatt alakult ki, sok kitérővel és kanyarral, sőt le s fel hullámzással. Pl. nagyjából ezer éve, a több évszázadon át tartó, arab reneszánsznak is nevezett korszakban sokszorosan fejlettebb pénzrendszer volt, mint akár csak ötszáz évvel később, Európában. Sokkal célra vezetőbb úgy föltenni a kérdést, hogy mi indikálja a létét? Nagyon egyszerű a válasz. Maga a munkamegosztás. Az ember, lévén, hogy nem pusztán biológiai lény, hanem értelme is van, nagyon hamar rájött az együttműködés előnyére. „Az emberi kultúra akkor kezdődött, amikor a csimpánz típusú viselkedés eljutott az összehangolt, együtt cselekvő, csoportos viselkedésig.” (Csányi Vilmos) Az említett arab reneszánsz végén élt egy elfeledett tudós, Ibn Khaldún, aki a XIV. század második felében így írt: „Egyvalaki képtelen önmagában előállítani azt a búzamennyiséget, amely táplálékához szükséges. Ha azonban ezt előállítandó, összeállnak hatan vagy tízen - van köztük kovács és asztalos, aki a szerszámokat készíti, van, aki a barmokat gondozza, más a földet szántja, ismét más learatja a kalászt és elvégzi az összes többi mezőgazdasági munkálatot -, ha ezek felosztják maguk között mindezeket a munkafolyamatokat, egyesítik erejüket, s munkájuk révén megtermelnek egy élelemmennyiséget, akkor az náluk sokkalta több ember számára elegendő lesz. A közösen végzett munkatermékek (mindig) meghaladják a termelők követelményeit és szükségleteit. Ha egy kisebb vagy nagyobb város lakói megosztják a munkát szükségleteik és követelményeik mértéke szerint, akkor igen csekély munka elegendőnek fog bizonyulni. Az összes többi munka(erő) meghaladja a szükségleteket, s ezt a fényűző életmódra és szokásokra fogják felhasználni, s arra, amire más városok lakóinak van szükségük. Ők pedig importálni fognak tőlük akár csere formájában, akár értéke szerint (megfizetve). Ennek révén bizonyos gazdagság jut osztályrészükül.” Sőt, azt is állítja Ibn Khaldún, hogy minél nagyobb az együttműködő közösség, annál kifinomultabb a munkamegosztás és annál nagyobb az általános jólét. Mivel éppen az ember értelmes-praktikus mivolta miatt általában elmondható, hogy a munkamegosztás fejlődésének van egy természetes összetevője, ezért kijelenthető, hogy minél inkább fejlett a munkamegosztás, annál inkább szükség van a pénzre, mint csereeszközre. A munkamegosztás fejlődése tehát magával hozza a pénz egyre gyakoribb használatát, és magának a pénzrendszernek a kialakulását. És természetesen éppen a munkamegosztás révén jön létre a pl. maga a kereskedelem, majd az a réteg, amely kiszolgálja a gazdálkodó közösség általános igényét a pénz használatára. A mai pénzrendszer tehát az emberiség évszázadok alatt kialakult közös alkotása, amelynek során a lűdiaiak által kitalált, államilag hitelesített fémpénzből kiindulva a sokáig megkövetelt aranyfedezeten át eljutottunk a mai papír (celluliod) pénzig, ahol is a pénznek kézzel fogható fedezete nincs, a fedezet kizárólag a mögötte álló értékteremtő munka és a közbizalom. Eladáskor vagy munkabérként elfogadom, mert fizetni tudok vele. Ennyi. Nincs bizonyítékom rá, de a kérdés mögött azt a föltevést sejtem, hogy hát persze, a zsidók „alkották” a pénzrendszert, tehát a pénzrendszerből származó összes hibáért ők felelősek. A valóság ezzel föltevéssel szemben a következő: minden korban a legkülönbözőbb változásoknak vannak és jelentkeznek haszonélvezői, jelentkeznek olyanok, akik „csak” kihasználják a lehetőségeket, de a legnagyobb tévedés ezeket visszavetítve döntő okozóknak feltüntetni. Következésképp merő ostobaságnak tartom azt a föltételezést, hogy ezek az emberek előre bármiféle eszmét, vagy ideológiát alkottak volna, aminek a mentén aztán évszázadokon át aszerint cselekednének. Ha már elvet keresünk, akkor maximum mindenkor az én jól járjak, a nekem jó legyen, az én hasznom meglegyen pillanatnyi elv mentén jártak el. A nagykereskedő kőgazdaggá válik, miközben annak az árunak az előállítója, amivel kereskedik, majd éhen hal: ez nem eszme és nem ideológia mentén alakul ki, hanem csupán egy erkölcstelen gyakorlat. Megteszi, mert megteheti. Ilyen az ember... A pénzrendszerrel kapcsolatban is ugyanez a helyzet. A bankár mindenkinél gazdagabb lesz, mert megteheti. Ilyen az ember… Ugyanakkor a munkamegosztás miatt a pénzrendszerre szükségünk van. Értsd: posztmodern társadalmunkban pénz nélkül nem tudunk létezni, vagyis valójában mindannyian működtetjük a rendszert! Még egyszer mondom: mindannyian működtetjük. A kispénzű ember kissé, a nagypénzű ember nagymértékben működteti azt a hálózatot, aminek az előnyét mindenki élvezi szeretné, a hátrányaival meg nem vagyunk hajlandók szembe nézni. Tehát teljességgel logikai, érvelési hiba kizárólag az elitet, a nagy pénzű embereket, pláne a zsidókat hibáztatni. Mindenki csak kihasználja - csupán a saját, önző (!) boldogulása érdekében - az általa észrevett lehetőségeket. Elhangzott az előadásban: „Ki merem jelenteni, hogy nem a zsidókkal, a gazdagokkal vagy a világelittel, hanem a pénzügyi rendszerrel van baj, amely lehetővé teszi, hogy emberek, érdekcsoportok úgy hatalmaskodjanak embertársaik fölött, ahogyan teszik.” Aki ezt az alapigazságot nem látja be, és felelőst keres pl. „a pénzügyi rendszert ki alkotta” kérdés örve alatt, az még nem érti az előadásban elhangzottakat. Végezetül megismétlem: ha a föntiek és az előadásban elhangzottak butaságok, akkor várom a butaságaim cáfolatát a te okosságaid által.
@gabriellaczencz94698 ай бұрын
Egy ilyen előadás alatt folyamatosan háttérdumálni,nyikorogni… aki nem tud viselkedni miért ment oda?
@balintcharleskaroly31778 ай бұрын
Körforgásos Gazdaság a Vektor Eredö!!! Köszönöm
@jhjhjjhjhjhable8 ай бұрын
1:35:55 Miért nem bírta az emberiség?? Tömeges öngyilkosságok voltak?? Ámokfutásba kezdtek? Kiirtották a családjukat, majd önmagukkal is végeztek, csak mert nem mehettek nyaralni? Mert nem mehettek repcsivel Prágába sörözni szombaton??? NEM ÍGY VOLT!!!
@LaszloZoltan-bv4fd8 ай бұрын
Nagyon meghallgatnám Gelencsér András urat egyszer vitázni Vasárus Gábor geográfussal.
@alexanderalex52049 ай бұрын
Vigyázat!!! Mert a Főld anyagi menyisége /a Főld tömege igenis vàltozik amikor kutatò vagy egyèbb berendezèsek kerülnek a Főldönkivüli tèrbe . Viszont ezzel ellenirányu folyamat is lètezik ,akkor amikor èvente sok Tonna kozmikus por ès meteoritok èrkeznek a Földünkre. Köszönöm a lehetősèget. Sok szerencsèt . Àmen.
@mihalykun67159 ай бұрын
Ez a videó két éves,a témával kapcsolatban,úgy tűnik,semmi új nem történt.Viszont,két új háború is kezdődött.Jól haladunk!☹🕊
@adamjobs8 ай бұрын
ááájjjIstenem
@istvanerdelyi46399 ай бұрын
X7-es BMW-vel az óvodába! Hogy a gyerek biztonságban legyen.