Vražda v babické škole 2. 7. 1951. "Agent" Malý. Státní bezpečnost a politické procesy. Tresty smrti. Šílený rok 1951 na Vysočině.
Пікірлер: 38
@pavlinajuricova1233 жыл бұрын
Úžasné děkuju to jsem vůbec netušila co za tím bylo pane Bože, neuvěřitelně smutné velká tragédie
2 жыл бұрын
Děkuji za přehledné, poutavé, srozumitelné a věřím že i maximálně objektivní podání celé události.
@pavelnovotny3813 жыл бұрын
Děkuji za velice pěkný pořad. Jsem jeden z žijících příbuzných Josefa Roupce (jeho matka a můj děda byli sourozenci), do Babic jsem jezdil k dědovi na prázdniny. Jedna teta se vdala do Šebkovic, bydleli kousek od statku pana Plichty. Mohu potvrdit několik Vašich sdělení v pořadu: - opravdu dost lidí nevěřilo, že Malý zahynul v poli u Bolíkovic - případem Babice byli postiženi i lidé ze vzdálených míst, např. pan učitel Němec, který v té době učil v Rokytnici (já si pamatuji, až bydlel ve Starči, v jeho domku bydlí jeho dcery) a byl zavřen za to, že Malý chodil za P. Bulou a neoznámil to. V kriminále "seděl" s p. Cikrlem, otcem pozdějšího brněnského biskupa - v devadesátých letech jsem měl možnost několikrát se setkat s P. Podveským a mohu potvrdit to, co hovoříte ve videu - myslím, že jsem přečetl všechny vydané publikace o Babicích, ale domnívám se, že ta Vaše je nejobjektivnější; kniha JUDr. Plichty uvádí některé události tak, jak jsem je slyšel od svých rodičů. Moje matka byla rovněž přesvědčena, že Malý nezahynul u Bolíkovic - na závěr jen trochu "vzdálenou" poznámku. P. MUDr. Ladislav Kubíček, v době, kdy sloužil jako lékař v jihlavské nemocnici, se nějakým způsobem dostal do kontaktu s lidmi, kteří po popravě babických odsouzených, byli úšastni ohledání - uvádí to MUDr. Svatošová v knize o P. Kubíčkovi
@filipjelinek95713 жыл бұрын
Vynikající přednáška.Děkuji vám.
@viktorgal22893 жыл бұрын
Veľmi dobre podané a zaujímavé. Vďaka
@rudavalek2 жыл бұрын
Perfektní díky
@adamvanavans62713 жыл бұрын
Díky. Díky. Díky. A rovnou připojím nesouvisející prosbu. Myslím ,že Karel Kryl je naprosto upozadnen až zapomenut ,nemůžete ze své pozice na tom něco aspoň trochu změnit? Zjednodušeně. Např . Na jeho jubileum nebyl na ČT ani jediný pořad o něm. Přijde mi to nepochopitelné. Díky a ještě jednou díky za Vás.
@pavelsisma78853 жыл бұрын
Karel Kryl těžce nezapadá do dnešní doby. Jeho propagace může ohrozit kariéru.
@dolemi113 жыл бұрын
Pěkná přednáška, děkuji.
@12890G3 жыл бұрын
Velice povedená přednáška.Připojil bych k ní několik věcí,které vím od přímého účastníka STB,který byl na akci v poli také.Při akci samotné, skutečně vládl velký chaos,jednu chvíli se možná ani nevědělo ,kdo na koho střílí.Operativní skupina STB Jihlava dle vzpomínek účastníka během akce agenta Malého vyměnila za jinou osobu,která byla později zastřelena i s druhým účastníkem.Zde zmíněný účastník STB na vlastní oči viděl,jak jiný orgán po ukončení akce jednomu mrtvému velice ošklivě rozbil hlavu puškou a kopanci tak,že byla velice znetvořena.To mě potvrdil i řidič služebního automobilu SNB z Ledče nad Sázavou.Fotografie mrtvého agenta Malého je nastrčená,proto variantě o pozdějším setkání Malého osobně pokládám za skutečnost.Činnost Malého byla sledována,v jistém směru měl dost volnou ruku.Přikláním se také k názoru,že členové výboru v Babicích byli hozeni na pospas kladnému výsledku celé naplánované akce.
@martintesar60633 жыл бұрын
Co se týče posmrtné fotografie Malého, byla provedena biometrická analýza, která potvrdila shodu, že jde o téhož člověka. Tuším, že na Akademii věd.
@lenkaa55993 жыл бұрын
Děkuji velmi zajímavé ,
@lk74kl3 жыл бұрын
Výborné přednášky historika Stehlíka. Všem doporučuji. Konečně další historik, který nefalzuje novodobé dějiny a umožňuje na vše hledět s odstupem a střízlivým pohledem. Děkuji mu za další jeho bezvadně udělané přednesy okolo vzniku společného státu Čechů a Slováků, uměle vytvořeného patvaru Československý národ a o dvou nesourodých kulturních a odlišně právně zakotvených identit a co vše tomu předcházelo. Bohužel, jazyková podobnost ještě nezaručuje stejné kulturní, hospodářské, sociální aspekty a chování, jak si někteří sociální inženýři, slovanofilové a budovatelé nových zítřků mysleli a bohužel někteří myslí i dnes a chtějí nás stále vecpávat do svých chorých představ o tom jejich lepším světě. Případ Babice je jeden z vrcholných důsledků šílené válečné mezinárodní politiky E. Beneše a jeho upsání se ďáblu v roce 1943 v Moskvě (tam to bylo i dáno handlem za podporu vystěhování Němců ze Sudet) následovaný košickým vládním programem (1945) a návratem Beneše do Prahy přes Moskvu v květnu 1945. Toto jednání nasměrovalo naše poválečné vykročení směrem na východ. Už za pražského povstání bolševická sebranka včele se Smrkovským blokovala vše, co by bylo proti zájmu sajuzu. Sám to přiznává v jednom z rozhovorů v šedesátých letech. Nemusím připomínat, jak dopadli někteří hlavní aktéři tohoto vystoupení pražanů proti silným oddílům SS v prvních květnových dnech 1945, jak s nimi bolševici zúčtovali jak do roku 1948 a po roce 1948. Moc dobře víme, co byly oddíly RG. Kolik válečných kolaborantů vstoupilo do služeb STB. Ač to zní neuvěřitelně, ti co měli být STB a bolševikem vězněni, mučeni a utýráni se nakonec stali mučedníky, kteří nikdy nebyli zapomenuti a snad nebudou. A co jejich trýznitelé? Po nich neštěkne ani pes a jejich potomci a celé jejich rodiny si ponesou po celý svůj život stigma a budou se bát podívat pravdě do očí. Pamatujete si, jak soudruh Grebeníček dělal vše proto, aby jeho tatík (estébácký sadista) nestanul před soudem? Ještě jednou díky pane docente!
@pavelnovotny3813 жыл бұрын
Připojuji ještě pár poznámek ke svému předchozímu komentáři: - Akce v Babicích musela být již mnohem dříve připravována. Předchůdcem P. Drboly v Babicích byl P. Poláček, původem z Velatic u Brna, jehož působení v Babicích skončilo zatčením v časných ranních hodinách; jedním z důvodů jeho zatčení, bylo nalezení protistátních letáků, o kterých on nevěděl. Po propuštění v 60-tých letech pracoval jako průvodčí tramvaje v Dopravním podniku města Brna - Asi v polovině 90-tých let jsem se v Blansku setkal s P. Hladíkem, rovněž bývalým babickým farářem - předchůdcem P. Poláčka, který, na základě upozornění na chystanou akci (obdobně jako P. Podveský), požádal o přeložení. Byl přeložen právě do Blanska a potvrdil mně výše uvedená tvrzení - Kniha MUDr. M. Svatošové se jmenuje „Až k prolití krve“; na památku zavraždění P. Kubíčka a dalších umučených kněží, je pořádána každoročně začátkem září smírná pouť ze hřbitova v Kunštátu na Moravě od jeho hrobu, do Sloupu. Organizaci zajišťuje jáhen Ladislav Kinc: 606948970, 516463315, kinc@dieceze.cz
@tetovanej3743 жыл бұрын
super, díky
@dodomarek3 жыл бұрын
Jsem jediný, kdo si při přednášce ihned musel pustit "Vesničko má pod Šumavou" třikrát za sebou? Jinak děkuji pane profesore za opět skvělou přednášku.
@prednasimichalstehlik68913 жыл бұрын
Díky!
@multik-3 жыл бұрын
Děkuji za skvělou přednášku. O tento případ se zajímám, protože také ovlivnil mé předky. Zmíněný hajný Antonín Škrdla byl mým pradědou. V rodině se o jeho osudu mnohé neví. Rád bych znal celý jeho příběh, ale nejsem žádným badatelem. Chtěl bych se zeptat zda existují zdroje, ze kterých bych se dozvěděl více. Z přednášky jsem pochopil, že se pravděpodobně účastnil odbojů v roce 1944 a také pomáhal operaci Spelter. Chybí mi konkrétní informace, kde působil, co konkrétně dělal, kde bydlel když ho kontaktoval Malý (č.p. zda na pozemku stále něco stojí) a kde ho konečně ukrýval. Bylo skrývání "partizána" skutečně jediným důvodem trestu smrti? Antonín Škrdla má tři potomky, všichni naživu. Mému dědovi byly pouhé tři roky, jediné co si pamatuje byl pes, kterého při zatýkání jeho otce pravděpodobně otrávili. Manželka Antonína Škrdli také žádala o milost - zemřela pár let po tomto případu, pravděpodobně nesnesla ten ohromný psychický nápor. Zvláštní je, že nebyli vystěhováni na sever Čech jako ostatní - žili v péči jedné paní v nedaleké vesnici Radošov. Pravda se před dětmi tajila, vypadá to, že strach z režimu skutečně zvítězil. Zároveň mě pobavila ironie zobrazené petice. Dobronínské sklárny jsou totiž podnikem, ve kterém můj děd strávil většinu života jako foukač skla a ve zmíněné vesnici dodnes žije. Ironie je v tom, že právě tento podnik přál jeho otci ten nejkrutější trest... Obsahuje vaše kniha více informací ze zákulisí životů zmíněných osob? Určitě si ji pořídím. Ještě jednou děkuji, díky těmto pracím snad dějiny nezůstanou zapomenutými. Bez těchto událostí, jakkoliv strašných, bych já a další lidé nikdy neexistovali.
@prednasimichalstehlik68913 жыл бұрын
dobrý den, díky za hodnocení i za zájem, zároveň je skvělé, že se díky tomu trochu objevují na světle informace o lidech, o kterých bychom vědeli jen málo... Pokud jde o podrobnější informace, napiště mi třeba na můj mail michalstehlik1@gmail.com svůj mail a poslal bych vám tu část vyšetřovacího svazku, která se týká A. Škrdly, tam je informací poměrně dost.
@luciesikulova77263 ай бұрын
Lepší než Třicet Případů Majora Zemana.
@michaeljankov44793 жыл бұрын
Dobrý den pane Stehliku. Chtěl bych se zeptat co si myslíte o teorii, že Ladislav Malý zůstal naživu,kdy i dcera Ludmila Plichtova tvrdí, že Malého potkala v Litoměřicích. Děkuji za skvělé příspěvky na KZfaq. S pozdravem Michael Jankov
@prednasimichalstehlik68913 жыл бұрын
Můj prastrýc byl též přesvědčen, že ho potkal. Toto svědectví není tedy jediné. Ale žádné relevantní důkazy nesvědí o tom, že by to bylo možné. Je to další z mnoha legend, které jsou zajímavé, ale bez důkazní opory. Nemáme doklad o Malého přímém spojení s StB, vyrábění nové identity v ČSR by byl unikátní případ, zvláště u objektivního alkoholika, apod. Prostě příliš mnoho jasných racionálních dokladů oproti pocitům několika lidí, že "ho" potkali...
@michaeljankov44793 жыл бұрын
@@prednasimichalstehlik6891 Moc Vám děkuji za odpověď pane Stehliku. Máte krásné povolání, a umíte to krásné podat. Už se těším na Vaše další výklady dějin. Držím palec, ať se Vám daří. S pozdravem Jankov
@4ever2423 жыл бұрын
To je zajímavá informace navíc, díky pánové... poslouchám a ani nedutám.
@martinkoval95373 жыл бұрын
Potkalo ho spousta lidí - býval doprovázen Elvisem a princeznou Dajánou, se kterými tvořil milostný a idelogický trojúhelník.
@mbr32093 жыл бұрын
Prečo je tak ticho o spolku, alebo skôr skupine funkcionárov cirkvi PACEM INTERIS, ktorý pomáhali režimu!!!!!!!
@LukiF11 ай бұрын
Zajimave, na to, ze se jmenuju Plichta, tak o tomhle slysim poprve.
@vojtechmistecky661610 ай бұрын
Autor cituje Timothyho Snydera (i když nesprávně skloňuje jeho křestní jméno). Zrovna Snyder není v očích mnohých tím, kdo by "odvrhl každý jednotlivý rámec a akceptoval platnost několika rámců současně." Spíše působí jako kam vítr, tam plášť. Zejména je tento fakt patrný na jeho tendenčních názorech na ukrajinskou minulost. Především v jeho spisech po ruské invazi na Ukrajinu. Před vpádem Rusů měl tendenci podporovat ruskou propagandu a sovětský výklad dějin. Ten výklad, kterým jsme byli masírováni po celou dobu socialismu. Poté ovšem Snyder prozřel. Na čas a pro média, zdá se.
@zdenekkratochvil43293 жыл бұрын
A byli jste tam někdy, můj dědeček mi vyprávěl jiný průběh a ty kecy si nech opravdu pro lidi kteří neznají, ,spousta,,keců o ničem
@prednasimichalstehlik68913 жыл бұрын
Děkuji za reakci. Mám asi jiný pohled na celou událost, pohled opřený o mnoho let bádání, včetně kritické analýzy pamětnických vyprávění. Můj pohled vychází z toho, co lze dokázat, nikoliv z toho, co si kdo pamatuje. A přinejmenším se snažím vést o jiném pohledu vždy diskusi a nesnižovat debatu na emotivní výkřiky. Každý volíme jiný typ komunikace a reakce. Hezký den.
@dechtickymiro3 жыл бұрын
A ten dedecek bol major zeman.uz chapem
@pavelnovotny381 Жыл бұрын
Kecy to nejsou. V Babicích žil můj děda a 2 strýcové s rodinami. Josef Roupec byl bratranec moji matky, osobně jsem se znal s některými rodinami. I když v roce 1951 mně bylo pouze 13 let, do babic jsem k dědovi jezdil na prázdniny, tak si pamatuji, jak lidé v obci i moji rodiče dlouho nevěděli, co se děje, všude panoval jen veliký strach. Z vydaných knih o Babicích a všech událostí se - nejen mně, ale ostatním příbuzným - jako nejvíce odpovídající skutečnosti, se jeví kniha pana Dr. M. Stehlíka. Osobně jsem několikrát hovořil s P. Podveským. V žádném případě toto nejsou "kecy" jak píšete a moc mě mrzí, že si troufáte publikovat tak vulgárním způsobem svůj příspěvek. připomíná mně to první publikaci, která byla vydána těsně po babických událostech, někdy kolem roku 1953 - je mně Vás líto a z Vašeho příspěvku smutno